16 
ocksâ assimilationsprodukternas utvandring ur bladet. 
Att under sâdana fôrhâllanden resulterar en mer eller 
mindre kräftig anthocyanproduktion, hafva Overtons kul- 
turförsök visât. 
Mina iakttagelser öfver anthocyans utbredning inom 
andra växtsamhällen tala för att alpväxternas starka 
anthocyanbildning mahända bör till en viss grad âter- 
föras till andra fôrhâllanden. Jag har redan tidigare 
sökt visa, att den i vissa fall kan uppfattas som en 
yttring af xerofilism. Anthocyans stör a utbredning hos 
Öland s allvarvegetation samt hos psammofila och halo- 
fila växter *) har jag salunda satt i samband med sub- 
stratets fysikaliska eller fysiologiska torrhet. 
(Forts.) 
*) Gertz. O. Studier öfver anthocyan. pp. XXIII, LXVIII ff.; 131. 
Colix. H. Sur le rougissement des rameaux de Salicornia fru- 
ticosa. (Comptes Rendus Hebdomadaires de l’Académie des scien- 
ces. Tome CXLVII. Paris 1909. p. 1531.) 
Paulsen, O. Træk af Vegetationen i Transkaspiens Lavland. 
Kobenhavn 1911. pp. 13, 46. [ Salicornia herbacea: »De fleste Ek- 
semplarer paa Land var rode, de fleste i Vandet var gronne.»] 
Norén. C. O. Om Vegetationen pa Vänerns sandstränder. (Bo- 
taniska Studier tillägnade F. R. Kjellman. Uppsala 1906. p. 222.) 
pp. 227 — 229. 236. [-»Galium palustre visar synnerligen utpräglad 
en egenskap, som är vanlig äfven hos fiera andra af sandstrands- 
växterna: ofvanjordsdelarnas rödfärgning af anthocyan. Detta är 
väl närmast att uppfatta som ett skyddsmedel mot den starka In- 
solationen. Sa har jag stundom funnit exemplar af Galium, som 
tili hälften varit beskuggade af nägon sten eller dyl., och hos dessa 
var endast den ej beskuggade delen rödfärgad.»] 
Warming, E. Dansk Plantevækst. I. Strandvegetation. Koben- 
havn & Kristiania 1906. p. 305. anm. 2. [»Det er overhovedet almin- 
deligt at træffe rodfarvede Saltplanter (Armeria, Statice, Cochlearia, 
Polygonum aviculare og Geranium Pobertianum paa Saltbund, Che- 
nopodiaceae). Jo .mere tort disse Planter vokser, desto alminde- 
ligere synes den rode Farve at være. Nytten er endnu icke klar.»] — 
Se äfven pp. 18, 72, 153, 179, 284, 286, 288, 305, 307 m. fl. stälLn 
i anförda arbete. 
