102 
ningarna af detta intensiva ljus, for hvilket bladens 
organisation icke är afpassad *). 
I detta sammanhang skall erinras om ett förhäl- 
lande. hvarpâ redan Mohl fäst uppmärksamheten 2 ), 
nämligen att lios växthuSväxter, hvilka sommartid ut- 
flyttas under bar himmel, i regeln inträder kräftig an- 
thocyanbildning. Den biologiska betydelsen häraf torde 
fâ tydas pà samma satt soin i förra fallet 3 ). 
Detta hvad angär anthocyanbildningens mera teleo- 
logiska sida i dessa fall. Grä vi öfver tili en redogörelse 
för de faktorer, som spela en afgörande roll vid antho- 
eyanbildningens mekanik lios utflyttade växthusväxter 
och hos Vegetationen a nthuggningar, sä torde deras 
anthocyanbildning hafva rent primärt framgätt nr en 
genom kraftigare ljusexposition betingad ökning af assi- 
milationsförmagan. Denna har ätef medfört en allt för 
riklig bildning af assimilât, hvilken i andra hand regu- 
latoriskt utlöst anthocyanbildning. Säkerligen medverkar 
den i dessa fall inträdande partiella uttorkningen, en 
J ) I sin egenskap af färgadt garfämne har anthocyan möjligen 
äfven den betydelse, som Warming velat i vissa fall tillskrifva garf- 
ämnena, nämligen att förhindra växtcellers uttorkning. — Warming, 
E. Om Skudbygning, Overvintring og Forvngelse. (Naturhistorisk 
Forenings Festskrift. Kjobenliavn 1884.) pp. 97 ff. 
2 ) Mohl. H. von. 1. c. p. 890. 
3 ) I en undersökning öfver ämnesvandringen i afdöende blad 
— ett arbete, som utkom först sedan korrekturet tili föreliggande 
uppsats befann sig i mina händer — omnämner Swart en iakttagelse, 
som kausalmekaniskt synes stâ i närmaste samband med den upp- 
fattning. jag ofvan sökt närmare grunda. Swart anbragte under 
liögsommaren stanniolstrimmor a nâgra blad af Parottia persica. 
dar de förblefvo tili September, da de tili följd af en storm afsletos. 
Bladen visade da ännu icke nägon ansats tili höstfärgning. men när 
sâdan i Oktober inträdde, färgades de genom stanniolbladen tidigare 
förmörkade ställena röda, medan bladskifvans öfriga delar blefvo 
gula. Öfverensstämmelsen mellan detta och de fall, jag här ofvan 
beskrifvit, är uppenbar. — Swart, N. Die Stoffwanderung in able- 
benden Blättern. Jena 1914. p. 94. anm. 1. 
