105 
gynnsamma gronings- och utvecklingsbetingelser för 
pollenkornen *). 
Kapselartade frakters rikliga anthocyanbildning hos 
vissa alpina växter (särskildt framträdande hos Saliot- 
arter, Silene acaulis, Sedum atratum , Asa tea procumbens. 
Primula Clusiana och minima , Campanula pusilla, Solda - 
nella- arter) tjänar uppenbarligen ett liknande ändamal 1 2 ). 
Hos de alpina grasen möter en i ögonen fallande 
anthocyanfärgning af axfjäll och antherer. Ocksâ för 
dessa torde en analog förklaring gälla. Weinzierl har 
fast uppmärksamheten pa det afsevärda faktnm, atr 
stranas knän hos alpina gras visa en kräftig, af antho- 
cyan härrörande mörkfärgning, som är särskildt stark 
ä bladslidans ringformiga basalparti. Hurnvida nämnda 
färgning har betydelsen att skydda det innanför belägna. 
interkalära meristemet *för skadliga verkningar af stark 
insolation eller den representerar en lokal, värmeackn- 
mnlerande apparat 3 ), eller anthocyanprodnktionen här 
mahända star i samband nteslutande med näringsfysio- 
logiska egendomligheter hos detta parti, sâsom riklig 
anhopning af lösliga kolhydrater eller garfämnesubstan- 
ser, torde förtjäna att vidare nndersökas. I alla händelser 
1 ) Ewart vill emellertid förklara inärkenas anthocyanfärgning 
som skyddsmedel mot stark insolation, da det i nagra fall visats. 
att exposition för Ijus af stark intensitet har inflytande pä pollen- 
kornens groning och verkar retarderande pä pollenslangarnas längd- 
tillväxt. — Ewart, A. I. 1. c. p. 476. 
2 ) Goebel har fast uppmärksamheten pa den i ögonen fallande 
anthocyanfärgning. som träffas â omogna leguminosbaljor, t. ex. 
hos Vicia sepium och nagra andra. som utpräglade skuggformer 
uppträdande Vicia- arter. Betydelsen skulle här ligga i den ökade 
transpirationsverksamhet, som denna frukternas färgning medför. 
Goebel, K. Organographie der Pflanzen, insbesondere der Arche- 
goniaten und Samenflanzen. Jena 1898 — 1901. 
3 ) Enligt Fritsch är förekomsten af anthocyan i meristemspetsar 
af unga organ närmast att förklara, om man med Stahl ser i färg- 
ämnet en värmeabsorberande apparat. — Fritsch. K. Die Keim- 
pflanzen der Gesneriaceen. Jena 1904. 
