106 
utgör kräftig anthocyanbildning i strânas nodi en egen- 
domlighet för de alpina grasen, och denna synes mig 
vara sä mycket mera beaktansvärd, som i fräga varande 
färgning enligt Weinzierl blir särdeles framträdande 
lios individ af laglandsformer vid alpin kultnr. 
An ty dnings vis mai detta s amband erinras om bor- 
stens anthocyanfärgning i graminéernas inflorescenser. 
Sasom Zoebl och Mikosch visât särskildt med hänsyn 
tili Hordeum, représentera dessa borst en transpiratorisk 
apparat af stör effektivitet, som har betydelse för ämnes- 
vandringen och salunda befordrar fruktens normala nt- 
veckling 1 ). Samnra âsikt om graminéblommornas borst 
sâsom en transpirationsströmmen befordrande inrättning 
har uttalats af Proskowitz och Perlitius, hvilken senare 
forskare därjämte pavisat, att borstens längd star hos 
resp. gras i omvändt. förhallande tili inflorescensens 
vegeta tionslängd 2 ). Mattirolo har yisat, att klyföpp- 
ningar finnas hos dessa borst utbildade 3 ). Som nämndt, 
utgör anthocyanfärgning en mer eller mindre framträ- 
dande egenskap, som finnes allmänt för handen hos grä- 
sens borst (sasom hos Hordeum -, Bromus -, Schedonorus - och 
Apera- arter). och vi torde väl i densamma hafva att se 
en faktor. som verkar transpirationsökande i enlighet med 
Stahls uppfattning af anthocyans biologiska funktion. 
J ) Zoebl, A. & Mikoscii, C. Die Function der Grannen der 
Gerstenähre. (Sitzungsberichte der kaiserlichen Akademie der 
Wissenschaften. Mathematisch-naturwissenschaftliche Classe. CI. 
Band. Abtheilung I. Wien 1892. p. 1083.) pp. 1059, 1060. — 
Se äfven Burgerstein, A. 1. c. p. 70. 
2 ) Perlitius, L. Einfluss der Begrannung auf die Wasserver- 
dunstung der Aehren und die Kornqualität. (Deutsche landwirt- 
schaftliche Presse 1903. p. 450.) — Referat af Fruwirtii i Botani- 
sches Centralblatt. XCIII. Band. 1903. pp. 141, 142. 
3 ) Mattirolo, O. Corne le ariste delle Graminacee penetrano 
e migrano nei tessuti degli animali. (Giornali della reale Accade- 
mia di medicina di Torino. Volume XI, anno LXVIII. fascicolo 4. 
Torino 1905.) fig. 3. 
