Ill 
hvilkas bildning möjliggjort uppkomsten a i de förra. 
sâsom, för att nämna ett mera bekant fall, bildningen 
af kalciumoxalat. Sâsom ett dylikt, antingen direkt 
bildadt eller genom en lokaliserad kondensation af pri- 
märt uppkomna, i cellerna koexisterande biprodnkter 
vid näringsberedningen uppkommet exkret knnde antho- 
cyan i dessa fall uppfattas. 
Till sâdana, rent biokemiska orsaker torde antho- 
cyanbildningen fa aterföras, da den uppträder â de lânga. 
underjordiska utlöparna hos Vaccinium Vitis Idaea. Dessa 
äro, sâsom äfven Schroeter iakttagit 1 ). rödfärgade, sa 
länge de befinna sig i j orden, men blifva gröna, när de 
trängt upp i ljuset. Fallet, som icke är enastaende — 
de underjordiska skotten hos Achillea Millefolium, Girsium 
arvense och F^Vofo^m-arter förhalla sig t.>cx. pa samma 
satt — erinrar om flertalet holoparasiters och holosa- 
profyters kraftiga anthocyanbildning och om anthocyan- 
färgningen af de icke autotrofa, blombärande skotten 
hos Tussilago Farfara och Petasites officinalis , hvilka 
senare lefva parasitiskt pa den under foregâende är 
samlade reservnäringen 2 ). 
I nägra fall är säkerligen den uppfattningen ej 
ogrnndad, som jag uttalat i ett tidigare arbete, riäm- 
ligen att anthocyanbildningen skulle, i betraktande af 
anthocyansubstansens högmolekylära konstitution, hafva 
en viss betydelse genom att nedsätta det i cellerna 
rädande osmotiska trycket, emedan enklare samman- 
satta substanser, sâsom sockerarter, vid anthocyankon- 
• x ) Schroeter, C. 1. c. p. 164. — Kerner omnämner en lik- 
nande iakttagelse â Vaccinium Vitis Idaea. — Kerner. A. von Mari- 
laun. 1. c. II. p. 452. 
ä ) När anthocyan uppträder vid särkanter, hvilket jag â Schnee- 
berg fann särskildt framträdande hos Polygonum viviparum, Saxi- 
fraga aizoon och hos Homogyne- arter. torde dess bildning. i likhet 
med hvad Wiesner antydt, hafva framgätt uteslutande af biokemiska 
(näringsfysiologiska) orsaker. 
