133 
faktorer. Liksom viel traditionell Systematik bestämmer 
man ocli klassificerar, letar ut olika typer och under- 
söker Variationen nt an att bry sig närmare om de sär- 
skilda betingelser, som ligga under det heia. Emellertid 
skiljer sig mendelismen högst väsentligt fr an vanlig 
Systematik genom sitt genetiska moment i förening med 
en alldeles särskild analysmetod, men därför blir den 
ocksä genetisk resp. mendelistisk. 
Tanker man emellertid pä vad det är, som men- 
delismen undersöker, sa tinner man, att den vanligen 
arbetar rent morfologiskt, i det den endast faster sig 
vid organismernas habituella beskaffenhet. Man studerar 
t. ex. stammen s höjd, tjocklek och förgrening, blom- 
ställningens utseende, bladens och blommornas, fruk- 
ternas och frönas storlek, form och färg utan att i all- 
mänhet fräga efter, hur dessa egenskaper förhalla sig 
intime. Dylika makroskopiska undersökningar maste 
tydligen inordnas under begreppet morfologisk ge- 
net ik. 
I ätskilliga fall har dock den mendelistiskt genetiska 
forskningen gätt längre och tagit mikroskopet tili hjälp, 
sä t. ex. med afseende pä rotstammarnas form och färg 
hos Beta vulgaris , Brassica rapa och napus , bladens teck- 
ning hos Trifolium pratense , blommornas färg hos La - 
thyms odoratus , frukternas färg hos Solanum lycopersicum , 
Zea mays och Triticum vulgare , frönas form och färg hos 
Visum arvense inch sativum o. s. v. Sadana arbeten bli 
da icke blott morfologiska, utan även anatomiska; de 
représentera alltsä anatom is k genetik. 
Men genetiken undersöker icke endast normala ty- 
per, utan även egenskaper av mer eller mindre pato- 
logisk karaktär, säsom fasciation, blomanomalier, kloros 
o. d. ; man har da uppenbarligen att göra med patolo- 
gisk genetik. 
Cytologisk genetik kan man tala om, när celler- 
nas, speciellt kärnans byggnad göres tili föremal för 
