134 
närmare Studium; dylika undersökningar föreligga t. ex. 
i fraga om Oenothera och Drosera. 
Fysiologisk genetik f Öreligger, da ärf tlighetsf orsk- 
ningen sattes i samband med fysiologiska problemställ- 
ningar. Dit räknar jag arbeten, som undersöka fragan 
om inducerade förändringars ärftlighet eller pa annat 
satt taga fasta pa organismens plasticité!. Man kan 
därvid antingen arbeta med olika naturliga betingelser 
i fraga om temperatur, belysning, fuktighet, jordman o. d. 
— ekologisk genetik — eller ocksâ expérimentera 
med artificiell induktion av diverse slag. Bland bota- 
nister kunnà i detta sammanhang nämnas Zederbauer, 
Klebs och Blaringhem, bland zoologer Fischer, Käm- 
merer och Tower. Till den fysiologiska genetiken hör 
ocksä fragan om utvecklingsstadiets betydelse för egen- 
skapernas utveckling hos bastard er, sohiZederbauer heit 
nyligen diskuterat pa basis av P^wi-korsningar. 
Däremot rör det sig inte om fysiologi vid genetiska 
undersökningar över fertilitet, frostkänslighet, mottag- 
lighet för sjukdomar, vegetationstid o. d., om man endast 
faster sig vid egenskapernas uppträdande och ej försöker 
utreda de fysiologiska grundvalarna för nämnda före- 
teelser och de speciella orsakerna tili därvidläg förekom- 
mande differenser. Att blott och bart urskilja olika 
habitustyper och bestämma dessas variation under relativt 
ensartade förhallanden är uteslutande ett slags Syste- 
matik, soin i förbindelse med ärftlighetsfragan blir 
genetisk; att egenskaperna kallas fysiologiska, förändrar 
inte saken. 
Man hör ibland sägas, att genetik över huvud taget 
faller under rubriken fysiologi, varigenom salunda även 
den typiska mendelismen skulle komma att inrangeras i 
detta specialfack; en dylik uppfattning anser jag emel- 
lertid alldeles felaktig, savida man halier sig tili den 
betydelse, ordet fysiologi numera har. Verworn skriver 
i sin Allgemeine Physiologie (5. uppl. 1909, s. 3): »Die 
