224 
f. glandülosa 138 st., f. subsericea 156 st., f. ambi- 
faria 224 st. 
Tagêr man i betraktande dessa 518 individers före- 
komst i olika belysning, sä växte 315 st. — hörande 
tili alla 3 formerna — pa öppna och soliga lokaler och 
de öfriga 203 — likaledes tillhörande alla 3 formerna 
— pa sknggiga platser, hvadan säledes belysningen ej 
synes haft nâgon annan inverkan pa harens och glan- 
delharens förekomst och fördelning, än att de fran sol- 
belysta stallen oftast varit nagot tätare beklädda af har, 
dock ej sä mycket, att det synes hafva stört formför- 
hallandet; däremot har, som förut nämnts, harens ut- 
seende växlat, i det att hos ett par former, nämligen 
f. subsericea och f. ambifaria hären pa bladens öfversida 
hos solformerna varit mer eller mindre glän sande, och 
samma har ju äfven varit förhällandet med heia växtens 
och i synnerhet bladens öfversidas färg, som efter van- 
ligheten varit mörkare hos skuggformerna. Jordmanen 
däremot synes uteslutande ha varit bestämmande för 
formförhallandet, och hade jag — i synnerhet vid Anger- 
manälfven nära »Trillen» — ett ntmärkt stalle att iakt- 
taga detta, emedan tili följd af älfvens öfversvämning 
linder varen och stundom äfven pa sommaren, inom ett 
ej allt för vidsträckt omrade, lämplig mark för alla 
formerna förefanns och gränserna mellan sand-, gräs-, 
ängs-, kärr- och myrmark voro ganska skarpt markerade. 
Yid gränsen mellan lämplig jordman för de olika for- 
merna, künde man finna: f. typica och f. subsericea mer 
eller mindre bland ade, sällan f. subsericea och f. glandulosa, 
men däremot oftare f. glandulosa och f. ambifaria. 
De för hvarje form angifna växtmarkerna äro de 
af mig uteslutande iakttagna och vid undersökningarna 
antecknade och tyckas väl stämma öfverens med en 
och annan gjord anteckning a växtlappar pa granskade 
exemplar. 
Malmö 7 Okt. 1914. 
