243 
faktorer. Mina anteckningar under vârtid i andra delar 
af Sverige ha ock varit mig till gagn vid utarbetandet 
af denna uppsats. 
Fran den äldre svenska litter aturen känner jag ej 
nâgra publikationer, som kunnat i nämnvärd grad ut- 
nyttjas for min uppsats. Linné intresserade sig väl 
ganska mycket äfven for vârt lands fenologiska ut- 
forskning, sâsom synes af hans afhandlingar Calen- 
darium florae och Vernatio arborum, och dessut om 
innehâller § 335 i Philosophia botanica ( 1751) iakttagel- 
ser frân âren 1748 och 1749 öfver tiden för löfsprick- 
ningen hos nâgra träd och buskar och öfver tiden for 
blomningens början hos ganska mânga fanerogamer i 
Upsalatrakten. Sa intressanta dessa iakttagelser än äro, 
lämna de dock ringa ledning för bedömandet af medel- 
tiden för dessa företeelser vid Upsala. Dâ botanisterna 
1839 i Botaniska Notiser fingo sitt eget organ, gjordes 
nya försök att fa metodiska fenologiska iakttagelser i 
gang i vârt land. Flitiga uppmaningar gjordes i tid- 
skriftens första ârgângar af A. E. Lindblom, E. Fries 
och C. J. Hartman till iakttagelser pâ vârens utveck- 
lingsgâng; det var i samband harmed, som de sa värde- 
fulla afhandlingarne Vârens antâg 1 ) och Vâren utkommo. 
Frân och med âr 1845 utsträcktes dessa iakttagelser pâ 
uppmaning af A. Quetelet till alla ârstider efter en 
bestämd plan och K. Vetenskap^- Akademien i Stockholm 
öfvertog ledningen af desamma; med âr 1849 kan dock 
denna observationsserie anses sâsom afslutad, om vi 
bortse frân en af observatörerna, Apotekaren B. A. 
Söderström i Karlskrona, som äfven efter nämnda âr 
fortsatte en läng tid framât, âtminstone till och med 
âr 1875, med iakttagelser efter den utstakade planen, 
och som sâledes har förtjänsten af den värdefullaste 
fenologiska observationsserie, som i Sverige blifvit ut- 
E. Fries. Vârens antâg. (Botaniska Notiser 1839 och 1840). 
