256 
i Calendarium Floræ 1 ). Nâgra exempel pâ sâdana olik- 
heter ma harmed anföras. Sa började t. ex. enligt 
Calendarium Floræ 1755 blomningen vid Upsala: 1) hos 
snödroppen, snöklockan, hassein och hästhofven sam- 
tidigt eller 12 /h; 2) hos värdraban och svalörten 15 / 4 ; 
3) hos bläsippan, lungörten och tibast 16 /4 o. s. v. Enligt 
min erfarenhet inf aller medeltiden för blomningens bör- 
jan vid Upsala: 1) hos snödroppen nära tva veckor 
tidigare än hos hassein och snöklockan och tre veckor 
tidigare än hos hästhofven; 2) hos vardraba 10 dar 
tidigare än hos svalört; 3) hos blasippa 8 dar tidigare 
än hos lungört och 1 1 dar tidigare än hos tibast o. s. v. 
Redan förut har jag (1. c., sid. 51 — 73) pavisat att 
de fenologiska företeelsernas ordningsföljd äfven växlar 
ganska mycket i olika delar af vart land, och att dessa 
växlingar uppkomma genom en smâningom skeende för- 
skjutning eller uppträda heit plötsligt i nagon mindre 
del af Sverige. Och liknande blef min erfarenhet, da 
jag i och för denna uppsats vid nâgra värväxter sökte 
ledning för bedömandet af medeltiden för blomningens 
början i tva äldre, gedigna observationsserier, den ena 
frän Gehe och den andra fran Karlskrona. Observations- 
serien fr an Gehe är sjuarig och har utförts af C. J. 
Hartman; den har offentliggjorts i Botaniska Notiser 
1842, 1844 och 1846; vid beräkning af medeltalen i 
denna serie ha vid en del växter äfven mina egna an- 
teckningar vid Gehe under ären 1895 — 1901 beaktats. 
B. A. Söderströms 33-äriga serie fran Karlskronatrakten 
har redan här ofvan omnämnts; de fran denna vunna 
medeltalen ha publicerats i min meranämnda afhand- 
ling, sid. 73 — 76. Här nedan anföras nâgra olikheter i 
0 Den upplaga, som jag här citerat, är C. Linnæus, Calenda- 
floræ (Amœnitates Academicæ, Holmiæ, 1759, p. 387—414); den 
svenska öfversättning, som finnes af denna afhandling, Calendarium 
Floræ, eller Blomster- Almanach (Stockholm, 1857), är till sitt inne- 
hâll ej füllt identisk. 
