spicuis, vel dilute violascentia vel roseola, venis paulo 
distinctioribus, pro magnitudine laminae breviter petio- 
lata. Stylus siliquae maturae crassus, in sicco sub stig- 
mate incrassatus. — Synon.: C. pratensis ß speciosa 
Hartm. Handb. i Skand. FL, ed. 2, 1832; C. palustris 
Peterm. in Rabenh. Bot. Cbl. 1846, n.o 3. p. 47, et alibi ; 
C. paludosa Knaf in Flora, 29. 1846, pp. 289; C. fon- 
tana. Schur sec. specim. orig. Herb. Kew. ; C. fossicola 
Godet, Suppl. Fl. Jura, 1869. p, 13; C. amara X praten- 
sis O. Kze, Taschen-Flora v. Leipzig, 1867. — Icon: 
Svensk Botanik, t. 350? (haud bona). — Exsicc.: Ker- 
ner, Fl. a. -hung. 1278: Billot, Fl. Gall, et Germ. exs. 
507 quoad specim. floriferum, Herb. Stockh.; Rehmann 
et Woloszcak, Fl. pol. exs. 309 a, b, sub nom. C. prat. 
v. dentata; ibid, sub nom. C. prat. v. grandiflora Neilr. 
f. isophylla Peterm. 1. cit. : foliola fol. caul, ovata 
v. subrhombea, lobato-paucidentata, vulgo longe petio- 
lulata; 
f. heterophylla Peterm. 1. cit.: foliola fol. basilar, 
rotundata, fol. caulin. oblonga — sublinearia, integra. — 
Hujus f. micrantha: petala ca. 7 mm. longa; f. tenuifolia: 
foliola summa linearia v. subfiliformia. 
f. lapponica (an eadem atque arctica O. E. Schulz, 
Monogr., p. 536?), Fig. 5, B: statura humilis crassa, he- 
terophylla; folia basalia foliolis minutis, rotundis, inte- 
gris; folia caulina pectinata foliolis minutis subsessili- 
bus; flores vulgo speciosi albidi; est incola Scandinaviae 
borealis et arcticae nec non per vastas regiones arcticas 
saepe collecta, sed ulterius investiganda. 
Vetenskapsakademien d. 28 okt. Till införande i 
Arkiv f. Botanik antogs en afhandling af prof. O. Juel; 
Ueber den Ban des Gynaecenm bei Parinarium. 
Den 11 nov. Prof. A. Nathorst öfverlämnade ett exem- 
plar af sitt arbete »Zur fossilen Flora der Polarländer», af 
hvilken nu första delen förelag färdig, samt redogjorde för 
arbetets hufvudsakliga innehâll. 
