B 
ur tabellen [A *] omedelbart utrâkna, vilken kammar- 
typ som kan synas mest lämplig för föreliggande upp- 
gifter. 
Jag bar alltsâ funnit det lämpligt att genomgâende 
bedôma yolymproduktionerna med utgângspunkt frân 
ytf ormationernas fysionomi. Sant är visserligen, att dén 
i kammarens vattenkvantitet ännu svâvande organism- 
världen erbjuder en avsevart mera naturlig och plas- 
tisk inblick i den förhandenvarande formationstypen, än 
den, som erhälles vid undersökning av den bottenf allda 
formationen; men a andra sidan erbjuder den senare 
med hänsyn tili översiktlighet och mikrotekniska möj- 
ligheter — projektion och mikrofotografi — sä manga 
otvetydiga fördelar, att jag ätminstone ur dessa synpunk- 
ter mäste finna det lämpligast att som grundval för for- 
mationsbiologiska diskussioner just lägga ytformationens 
bild. Den représenterai’ visserligen icke en naturlig rea- 
litet, men torde dock i säväl kvalitativt som kvantita- 
tivt hänseende fungera som en ganska genomförd expo- 
nent för den sedimenterade volymens biokemi; och detta 
är tydligen för ök'ologiska studier av en centrait grund- 
läggande betydelse. 
Ytformationer existera emellertid även under füllt 
naturliga förhällanden i sötvattnets ]iv * 2 ). Talrika plank- 
tonformer (av nano-typen 3 )) visa sig nämligen mer eller 
Bokstäver inom parentes hänvisa tili tabellen i denna upp- 
sats, sid. 13. 
2 ) Jfr mera utförligt härom E. Naumann, Quantitative Unter- 
suchungen über die Organismenformationen der Wasserflächen. 
I. — Internationale Revue der Hydrobiologie, Leipzig 1915. 
Jfr även E. Naumann, Euglena sanguinea sasom ett exempel 
pa vara dammars planktonproduktion. — Skrifter utgifna af Södra 
Sveriges Fiskeriförening, Karlskrona 1914. 
3 ) Begreppen Nano-, Mikro-, Meso-. Makro- och Megalo- 
plankton härröra fran Schütt och Lohmann. Med begreppen na- 
notyp o. s. v. torde man emellertid kunna beteckna nagot mera 
generelt (alltsâ t. ex. även sädana ytformer, som icke direkt härröra 
