rande vattensamlingens medeldjup, varemot kammarytans 
formationsbild — dentekniskt arrangerade ytproduktio- 
nen — tydligen endast motsvarar en vattenpelare av 2,63 
mm:s höjd. För att möjliggöra en ökologisk produktions- 
biologisk jämförelse av dylika företeelser blir det sâ- 
lunda ofta nog nödvändigt att verkställa en omräkning till 
ett gemensamt matt: antingen frân en given kbcm-pro- 
duktion till en sedimentyta av bestämd typ — och som 
sâdan liar jag överhuvud taget funnit kvadratmillime- 
tern synnerligen lämplig — och vilkens höjd är given; 
eller ocksâ en omräkning frân ytans tili volymens Pro- 
duktion. Forst härigenom erhallas de fy siologiskt ekvi- 
v aient a s tor he ter, vilka möjliggöra den mer a genom- 
förda ökologiska analys, som i detalj skall kunna fast- 
ställa saväl de ifragavarande organismernas betydelse 
för vattnets totalliv som storleken av den roll, vilken 
lämpligen kan tilldelas dem sasom indikatorer pa vatt- 
nets livskemi. 
Jag övergar alltsa tili en skematisk exemplifierande 
framställning över dessa fragor — den talmässiga bak- 
grunden för en fysiologisk jämförelse mellan yt- och 
volymproduktionernas betydelse i sötvattnets liv. 
Antag först att en typisk ytformation — alltsa en 
sâdan, som tillnärmelsevis représenterai’ ett kvantitativt 
koncentrat av den föreliggande volymproduktionen med 
hänsyn tili en viss form — blivit närmare undersökt. 
I ett fall sâdant som det ta har alltsä den naturliga 
yt.f ormationens produktionshöjd blivit fastställd; men 
för att rätt bedöma densammas betydelse för vatt- 
nets totalbiologi, är tydligen en omräkning frân yt- 
till volymproduktion önskvärd. Yid ytformationens 
Som planktonbiologisk enhet för rymd gäller enligt Kolk- 
witz kubikc entim etern; som yfcenhet liar jag infört kvadrat- 
millimetern. Den sistnämnda enheten är huvudsakligen tekniskt 
motiverad, -varemot kubikcentimeterns berätfcigande som grundmatt 
