8 
jämförelse med naturliga volymproduktioner av samma 
storleksklass och ökologiska formations typ. I och 
för sig är en kubikcentimeterproduktion sadan som i 
det givna fallet — 20.000 — visserligen ganska avse- 
värd och i stör utsträckning användbar som indikator 
pa vattnets livskemi; men — och detta är reserva- 
tioner, som i stör utsträckning göra sig gällande vid 
arbeten i faltet — ju mindre den del av vatteny tan 
är, som domineras av ytorganismerna *), och ju 
större vattensamlingens djup, desto lägre ligger 
tydligen ocksa den volymetriska ekvivalenten 
desto mindre betyda y tf ormationerna i vattnets 
totala ämnesomsättning och dess mindre bety- 
delse kan tilldelas dem i egenskap av indika- 
torer pa vattnets beskaf f enhet. 
Jag ö vergär sä tili fragan om voly m Produktio- 
nen s omräkning tili ytproduktron, *en uppgift, som 
dock vid första pâseendet torde kunna synas vara av 
mera rent tekniskt än biologiskt intresse. Det bör 
emellertid observeras, att även om den ökologiskt-fy- 
siologiska analysen frän volymproduktionens synpunkt 
kan göra ansprak pa ett större intresse, sä är dock 
detta nagot, som med desto större översiktlighet kan 
atminstone demonstreras just med användning yt- 
0 Ytformationernas fördelning är i naturen ofta synnerligen 
ojämn, och regionära vegetationsfärgningar genom ytorga- 
nismer äro därför avsevärt mera allmänna, än de av volymproduk- 
tioner förorsakaae färgningarna av denna typ. I praktiken kan 
man därför icke under alla omständigheter använda sig av den för 
jämnfördelning givna formein; fastmer torde det ofta nog vara 
erfordeligt att verkställa ytproduktionens omräkning tili volym- 
produktionen sälunda: 
Kubikcentimeter- . den produktiva ytan . yttätheten . 100 
Produktion dammens volym 
Med produktiv y ta avser jag den del av vattenytan, som 
producerar ytformation av given typ; yttätheten anger frekven- 
sen pr ytenhet. d. v. s. pr kvmm. 
