10 
duktion gäller vid voly Urproduktionen s jämna fördelning *) 
den ävenledes ganska självklara formein: 
Produktion pr kbcm-produktion . . . 
, = p-— x koncentrationshöid 
ytenhet 1.000 J 
Föreligger alltsa uppgiften att beräkna höjden av 
det vattenskikt, soin vid föreliggande jämn kbcm-produk- 
tion av 200.000 erfordras för att réalisera en ytfor- 
mation t. ex. med tätheten 10.000, sä erhalles alltsa 
svaret x / 2 dm °- s * v - Detta vill med andra ord säga, 
att vattnet i det föreliggande fallet erbjudit förutsätt- 
ningar för icke mindre än 10 ytformationer av i det 
förstnämnda exemplet framställd typ: den produk- 
tionsbiologiska differensen är 10-faldig, och för varje 
halv dm upprepar sig samma bild, som den naturliga 
ytformationen först presterat vid ett djup av en halv 
meter. Redan härav framgâr i viss man olikvärdighe- 
ten mellan yt- och volymformationernas betydelse i 
sötvattnets totalliv. Under det att emellertid en ytpro- 
duktion sadan som den i första exemplet framställda 
närmar sig maximum, sa är en kubikcentimeterproduktion 
av 200. 000 (andra exemplet) langt ifran enastaende; och 
ju mer alltsa kubikcentimeterproduktionen ste- 
gras, med dess större skärpa framträder ocksa 
den fysiologiska olikvärdigheten mellan de reali- 
teter, som understundom utan vidare avspegla 
aig i ytans och volymens inträdande vegetations- 
f arguing. Da emellertid ytformationerna i langt högre 
grad än de egentliga planktonterna synas lagda för en 
ganska utpräglad regionär variation i fördelningen x ), sä 
0 Yolymformationerna fördela sig i allmänhet jämnare i vattnet 
än ytformationerna i vtan. Eegionära ve ge tationsf ärgnin gar 
genom höga volymproduktioner äro därför ingalunda sa vanliga 
som de, vilka bero av de stora ytformationernas ojämna uppträ- 
dande. Ett exempel pa regionär vegetationsf ärgnin g genom plank- 
ton i egentlig mening finnes meddelat i mina »Bidrag» etc. III, Bot. 
Not. 1918. s. 256 — 257. 
Den för jämnfördelning gällande formein har alltsa i detta 
