37 
Ingenting tyder pâ, att Focke anat betydelsen af dessa. 
I frâga om Visum säger han, att »Mendel's zahlreiche 
Kreuzungen ergaben Resultate, die den KNiGHT’schen 
ganz ähnlich waren, doch glaubte Mendel, con- 
stante Zahlenverhältnisse zwischen den Typen der Misch- 
linge zu finden». Det är sä ointresseradt som det kan 
vara. Men dessa citât ha dock varit af stör nytta, där- 
igenom att de förmedlat aterupptäckten af den obe- 
aktade afhandlingen i Brünnerföreningens Verhandlungen. 
Femtioarsdagen kan vara en lämplig anledning tili 
att framhalla, att Mendels arbete under denna tid äfven 
uppmärksammats af en svensk botanist. Fil. kand. af 
Södermanlands och Nerikes nation Albert Blomberg 
försvarade i Uppsala den 23 maj 1872 sin afhandling 
Om hybridbildning hos de fanerogama växterna, Stock- 
holm 1872. Författaren har ej utfört nagra egna kors- 
ningsexperiment. Han har i stället f örelagt sig upp- 
giften att genom kompilationer ur litteraturen lämna 
en historisk framställning af de asikter, man under olika 
rider hyst i bastardfragan. Denna undersökning är 
ganska omfattande, och den kan med nöje genomläsas 
ännu den dag i dag. I stört sedt är hans exposé täm- 
ligen fullständig. Under sina litteraturstudier har Blom- 
berg äfven stött pâ Mendels första arbete; däremot 
anföras icke HieraciumeiL perimenten. Hans namn citeras 
upprepade ganger. Blomberg refererar korrekt, att 
»Mendel antager, att vid en hybrids bildande tvänne 
slag af egenskaper pâ densamma öfverga; »domineran- 
de» kallar han dem, som vid den första generationen 
bestämma bastardens gestalt, och »recessiva» dem, som 
i början äro latenta». Blomberg gör i detta samman- 
hang det füllt riktiga papekandet: »Af en ungefär lik- 
nande asikt tyckes Naudin vara». Bland mendelismens 
föregängare var väl Naudin den, som kom närmast 
problemets lösning. 
Hvilket fynd, Blomberg gjorde, när han fick Men- 
