die Mikrophotographie auf Graslichtpapiere in negativen 
Bildern. — Zeitschr. f. wiss. Mikroskopie. Leipzig 1915. 
Als Versuchsmaterial kommen die gewöhnlichen 
Cystolithen-Pflanzen unserer Gewächshäuser in Betracht : 
wie z. B. Fittonia- und Ficus- Art en u. s. w. 
II i. Fenol som klarmedel. 
Det torde icke kunna bestridas. att användningen 
av fenol som klarmedel inom den växtanatomiska 
mikrotekniken synes vara i avgjort tillbakagäende. Or- 
sakerna härtill torde väl tili väsentlig del ligga i vissa 
fysikaliska egenskaper hos fenolen. varigenom dess an- 
vändande försvaras: bland annat äro de koncentrerade 
vattenlösningarna synnerligen svarhanterliga därigenom. 
att fenolen lätt kristalliserar under täckglaset och sä- 
lunda ofta nog afbryter den mikroskopiska undersök- 
ningen och i varje fall tillf älligt förstör präparatet. 
Da jag för längre tid sedan i större utsträckning 
började använda fenol som klarmedel ‘för objekt av 
olika art. föranledde mig den antydda svärigheten att pä 
ett eller annat satt söka modifiera fenolklarningens teknik. 
framförallt i syfte att omöjliggöra en kristallisation även 
da den koncentrerade vattenlösningen G under längre 
tid utsättes för lüften. 2 > Tvivelsutan gavs en enklare 
\> Harmed avser jag- den officinella Phenolum liquef actum . 
enligt Phar.macopae a suecica Ed. YIII framställd genom bland- 
ning av 90 delar sinält Phenolum (= kristalliserad fenol) med 10 
delar destillerat vatten. 
Denna » Phenolum liquef actum » bet-ecknar jag eljest i denn;» 
uppsats korteligen som »fenol». 
I manga fall torde det snarast vara temperaturförhal- 
landena. som förorsaka kristallisationens inträdande. Den av 
mig nägot längre fram i denna uppsats rekommenderade glyce- 
rin-fenolen haller sig einellertid fortfarande flytaude nägot under 
den temperatur fc:a-j~tä° t *i. där en vanlig fenollösning börjar 
kristallisera. 
