Stand. 4. fästade utanför disken. alternisepala. med in- 
trorsa anterer. — Eur.. As., Afr. 
Sect. II. Aphanes iL. i: Focke (amplif.) — Med 
ytterfoder. Stand. (1 — ) 2 < — 4i. fästade pa diskens 
innerkant, episepala. med extrorsa anterer. — Näst. 
kosmopol.; talrika arter i Syd- & Central- Amerika. 
Sect. III. Fockelia Lagerh. — Utan ytterfoder. 
Stand. 2. fästade pa diskens innerkant, episepala. med 
extrorsa anterer. — Blott tvä andina arter kända. 
Hvad släktets affinitéter angär, sä är man som be- 
kant allmänt af den nppfattningen att Älchemilla bör 
hänföras tili Sanguisorbeœ. Likheten med representan- 
terna för denna grupp bestar dock hufvudsakligen i 
blombottnens djupt urholkade form. Da emellertid en 
pa motsyarande sätt gestaltad blombotten träffas inom 
flertalet Rosacé-grupper, âtminstone hos enstaka släkten. 
kan denna likhet ej tillerkännas större betydelse I öf- 
riga hänseenden företer Älchemilla viktiga afvikelser 
frän Sanguisorbeœ och samtidigt stör öfverensstämmelse 
med Polen tilleœ. särskildt med släktet Sibbaldia. Inflo- 
rescens-typen är densamma som lios Potentilla och Sib- 
baldia. hvilket senare släkte för öfrigt har en vidgadt 
klocklik blombotten och anterer som i ätskilligt närma 
sig dem hos Älchemilla. Karpellernas antal, som hos 
Sanguisorbeœ är 1 — 2, uppgar hos de sydamerikanska 
Alchemillorna stundom tili 3 — 10: hos Sibbaldia växlar 
det mellan 3 — 17. Medan karpellerna hos Sanguisorbeœ 
äro oskaftade och försedda med terminait stift, befinnas 
de saväl hos Älchemilla som Sibbaldia sitta pa rätt 
länga skaft. och stiftet, som hos Sibbaldia utgar frän 
karpellens halfva höjd, är som bekant hos Älchemilla 
utprägladt gynobasiskt. Aggen, som äro anatropa hos 
Sanguisorbeœ, äro hos bäda de nämnda släktena hemi- 
anatropa; hos dessa finns för öfrigt. tili skillnad frän 
Sanguisorbeœ’. blott ett enda integument. Till slut kan 
framhällas, att saväl hos Sibbaldia som Älchemilla mi- 
