123 
nats, Tarvasvarats, Kanisvaratj, Ebbatjâkko. Jokkm.: Ahos 
korso, St Sjöfallet. 
Cystopteris montana (Lam.) Bernb. Gell.: Juobmo- 
tjakko (Cl.-E.), Vietusjokk. Jokkm.: Ahos korso, Stran- 
den av Langasjaure nedanf. Luleb Kirkao, »Nedanf. St. Sjö- 
fallet.» (0. V — D.) 
Diapensia lapponica L. t. ex. Gell.: Appovare. Stran- 
den nedanför Suppats 875, Kebnats, Tarvasvarats. Juobmo- 
tjakko (Cl.-E.), Lâmetjâkko (Nieras), Kirketjâkko. Jokkm.: 
Apakes, Keinoinjaoske, Ahos korso, Saltoluokte 390, Tjäpo- 
res, Stranden av Langasjaure nedanf. Luleb Kirkao 385, 
St. Sjöfallet 390. Alleb Kirkao, Slugga (Jonssoni, Rissajokks 
mynning i Kartjejaure 416, Vuoksajaure, Skitnjanjarka. 
Dr aba fladnizensis Wulff. Gell.: Kirketjâkko. 
Draba liirta L. Gell.: Tarvasvarats, Kanisvaratj, St. 
Sjöfallet 390. Lilia Sjöfallet, Stuor Seggok. Kirketjâkko. 
Jokkm.: Tjäpores, Yaisaluokte (Jönsson) 
Draba liirta L. v. arctica (J. Yahli Wats. Gell.: 
Julletjâkko, Stuor Seggok 900, Kirketjâkko. 
Draba liirta L. v. rupestris (K. Br.). Gell.: St. Sjöfallet. 
Draba nivalis Liljebl. Gell.: Kebnats, Tarvasvarats, 
St. Sjöfallet 410, Stuor Seggok 800 — 900. Skejatjâkko, 
Kirketjâkko. Jokkm.: Tjäpores, St. Sjöfallet 380. Aiveke 
tjetjâkko. — Ä alia dessa lokaler förekommer arten endast a 
kalkhaltig berggrund, eller pâ vittringsjord. som uppkommit 
av dylik. 
Drosera rotundifolia L. Allmän pâ mossar i 0. T. ex. 
Gell.: Sjaunjaluokte, foten av Kebnats. Jokkm. : Jälkajokk, 
Björkudden, St. Sjöfallet. 
Dryas octopetala L. Gell.: Juobmotjäkko (Cl.-E.), 
Kanisvaratj, Karanestjâkko (Nieras), Svalaliesotjâkko 1250, 
Skejatjâkko, St. Seggok, Kaskanjuonje, Kirketjâkko. Jokkm.: 
Keinoinjuoske, Saltoluokte, Tjäpores, Stranden av Langasjaure 
nedanf. Luleb Kirkao 385, Alleb Kirkao, St. Sjöfallet (södra 
stranden av v. Dübens fall 388 och â den mitt emot liggande 
ön), Slugga (Jönsson), Äiveketjetjäkko, Njerek. Salojaure- 
luspen, Numirjokks utlopp i Salojaure, Södra stranden av 
Numirjaure, Ridduolki. — Arten är säledes ej anträffad inom 
det östra urbergs- och lägfjällsomrädet, men däremot inom den 
östra silurzonen, saväl pâ sandsten som pâ skiffrarne. Spar- 
sammare har den däremot träffats i högfjällszonen, dar den 
dock växer saväl pä syenit (Slugga) som pâ amtibolit (Sva- 
laliesotjâkko). Sannolikt är dock det framsipprande grund- 
