297 
Calliina vulgaris f. flor. alb. Nära jaktstugan, nedan- 
för Äsen. 
Pyrola uniflora. Tvâ ex. i Astrophyllummossa vid 
landsvägsbron öfver Södra Vemân. 
Pyrola secunda. Sags pa Högfjällets lavhed (1.000 
m.) skyddad af stenhällar djupt under marken (bl. den 
6 sept.). 
li. arifolius. Vid landsvägsbron öfver Södra Vemân 
(Kallkälla). 
Rumex domesticus. Hallvallen. 
JJapJme mesereum. Pà Orrhögberget. ocb vaster om 
Hôgâsen (rikl. i fr. 31 aug.). 
Urtica a rens. Vemdalens by i en trädgärd med högst 
fâ, mycket lânga internodier. 
Betula verrucosa. Salis, sâ val som i andra trakter 
af provinsen. Sedd i ett träd pâ Garberget samt i Here 
pk Orrhögbergets sydsluttning (omkr. 650 m.). 
Ainus glutinosa finnes nog ej inom Härjedalen. Ge 
af Östman (Birger, anf. arb.. sid. 62) angifna lokalerna 
afse troligen alla Ainus borealis (den till art utbildade, 
sterila A. incana X glutinosa). I Vemdalstrakten fin- 
nes denna sistnämnda art här och dar vid heia Södra 
Vemän samt ganska riklig pâ Äsens sluttningar. 
Habenaria conopsea. Salis, i trakten. Funnen vid 
Bergvallen samt sydost om Häsjöyalarna. Ej rikligt. 
Goodyera repens. Högfjället nära Svedfjällvallen 
(omkring 600 m.). 
Paris quadrifolia. Valvallen. 
Luzula pallescens. »Lillbäckens» koloni vid bäcken. 
Sparganium minimum. I ett afstängdt parti vid 
en abäck tili Södra Vemân. 3 km. sydväst om byn (bl. 
14 juli). 
Carex filiformis. Sydost om Hâsjôvâlarna i en myr. 
C. brunnescens. Högfjällets lavhed enstaka (1,000 in.). 
Poa annua finnes i mossa vid »Lillbäckens» koloni, 
där endast ett tili tvâ ax utvecklas. 
