O 
pyramidalis , post anthesin partim contracta; palea supe- 
rior inferiore climidia vel tertia parte brevior. — Löst 
tufvad med dels upprätta bladskott dels mer eller 
mindre lânga utlöpare ; strân upprätta eller uppsti- 
gande, 25 — 70 cm. höga; blad med 11 — 25 nerver, 
sasorn utväxta platta, 2 — 6 mm. breda, âtminstone i 
kanten ocli pâ ofvansidan sträfva; vippa 6 — 19 cm. 
lang, vanligen ftagot gles, dess grenar sträfva, vid 
eller nâgot nedom midten greniga, de nedre 3 — 14 
tillhopa; smâgrenar ocli ax.skaft bildande spetsiga el- 
ler under blomningen stundom räta vinklar med livar- 
andra; srnaax 2 — 3,2 mm. lânga; skärmfjäll som hos 
stamarterna; nedre blomjjlill 1,8— 2,3 mm. längt, i spet- 
sen rundadt eller smâtandadt, öfver heia ytan glatt 
och utan ryggborst; ständarhnappar ständigt oöppnade, 
smalare än hos stamarterna, deras längd omkring -| 3 
af nedre blomfjällets. — Perenn. — - Jun.— Ang. 
Pollenkorn âtminstone till 90 % utan innehâll 
och förkrympta ; frukt alltid felslâende. 
Förekomst. Blandstamarterna : v Sk. Svalöf (Tuor- 
stenson); m Sm. Lemnkult; 5 Yg. Grimstorp i Sandhem; 
Srm. Ardala prestgârd; Stockh.; Norrb. Pajala ; Torn. 
Lpm. Ivaresirando. — JV. V. Fnm. Hasvig pâ Sörö ; 
O. Fnm. Tanens kyrka; Mortensnæs vid Varanger- 
fjorden; F. Kein. Lpm. Sodankylä. 
Anm.: Utan att ega kännedom om mina iakt- 
tagelser inotn ifrâgavarande slägte har G. Thorstenson, 
hvilken for öfrigt utfört omfattande och synnerligen 
förtjenstfulla, hittills tyvärr ej publicerade undersök- 
ningar inom fiera nordiska Graminé-slagten, samti- 
digt med mig (sommaren 1895) urskilt ofvanstaende 
hybrid. 
2. A. vulgaris With., Arr. brit. pi. ed .III p. 132 
(1796). — A. rubra ß mutica Wahlenb., Fl. ups. p. 
26 (1820); Fl. suec. ed. I. p. 40 (1824). - — Icon.: 
Svensk bot. tab. 581; Auds., 1. c. f. 110. — Exs. : 
Fries Hb. norm. f. XI n. 85. 
