8 
stycken (saknas stundom pâ torra lokaler); sir an upp- 
rätta eller vid basen bâgformigt uppatböjda, 15 — 60 
cm. höga, släta ocb glatta, spensliga, men nagot 
styfya, vanligen med 2 — 3 knän; blad med 9 — 15 
tättliggande nerver, sasom utväxta antingen platta 
eller bladskottens, sällan äfven stranas, bopvikta och 
borstlika, i kanten och pâ ofvansidan straf va, under- 
till liksom slidorna glatta eller äfven der nagot strälva, 
bladskottens blad 0,7— 1,7, stranas intill 2,2 mm. breda 
och med langt utdraget, upptill afsmalnande snärp ; 
vippa 3-15 cm. lang, vanligen rikaxig, under blom- 
ningen oftast utbredd och äggforrnig, senare mer el- 
ler mindre hopdragen och lansettlik, mork violett eller 
stundom blekgul, dess grenar sträfva af vanligen tätt- 
ställda fina taggar, de nedre 3 — 8 eller flere tillhopa; 
smäax vanligen 2 — 3,5 mm langa; slcärmfjäll äggrundt 
lansettlika, spetsiga, det nedre nagot längre och med 
nästan fran basen straf köl ; nedre blomfjäll 1,4 — 2,2 
(2,5) mm. längt, i spetsen tvärhugget eller smatan- 
dadt, dess borst vanligen af fjällets dubbla iängd 
samt slutligen knäböjd och vriden ; stän darknappßr 
vanligen brunvioletta ; fruld plattadt spolfonnig. — 
Perenn. — Jun. — Aug. 
Yid Arsta nära Stockholm anträffad med axgro- 
ende vippa. — Ofriga, mer anmärkningsvärda varia- 
tioner : 
Var. montana Haetm., Skand. fl. ed. II. p. 19 
(1832) (Vidi specim. anthent.): Vippan mycket tat, 
äfven under blomningen lansettlik eller jemnbredt 
lansettlik, med korta, vanligen ända tili basen axbä- 
rande grenar; stran oftast korta och styfva. 
Var. elatior Hartm., Skand. fl. ed. V. p. 303 
(1849) [A. borealis Subsp. elatior Hartm., Exc.-d. 
ed. I. p. 13 (1846)] (Vidi specim. anthent.): Smaaxens 
längd 3,5 — 4 mm., nedre blomfjällets 2,2 — 2,5 mm., 
standarknapparnes 1,5 — 1,85 mm.; stran vanligen höga, 
stundom dock lägre, med rik eller temligen fattig 
