13 
antlieræ obbngo-lineares, longitudinc fl — 4,3 mm. dirni- 
diam partem palece mferioris parum superantes. — Myc- 
kefc lik A. canina X stolonifera ocli afvikande frân 
densamma, utom genom de i fôrkâllande till nedre 
blomfjället kortare samt för öfrigt vanligen gulaktiga 
stândarknapparne, hufvudsakligen genom lägre (15— 
40 cm. köga) stràn , 7- — 15 nerviga blad samt en 
mindre (4 — 10 cm. lang) ock mer axfattig vippa med 
blott 3 — 8 grenar tillhopa frân de nedre grenfastena. 
— Perenn. — Juk, Aug. 
Pollenkorn äfven här âtminstone till 90 °J 0 utan 
innehâll och fôrkrymta; frukt alltid felslâende. 
Förekomst. Bland stamarterna: Norrb. Pajala 
(enl. ex. â Upsala bot. mus., leg. L. L. Læstad. 1858 
nom. ”A. rubra major.”); Torn. Lpm. Karesuando 
(enl. ex. â Upsala bot. mus., leg. L. L. Læstad. 1830, 
1846 nom. divers.). 
5. A. bottnica — Nova spec. 
Païen inferior per totam superficiem Icevissima , arista 
numquam instrùcta; palca superior deficiens vcl inferiore 
5 — 8-plo brevior ; antherœ late ellipticœ , longitudinc 
(0,45 — 0,6 mm.') vix 1 j 3 palece inferior'/ s œquantes. 
Tätt tufvad med korta, frân basen upprätta bladskott 
med outvecklade stamled (inga utlöpare); stràn upp- 
rätta, 25 — 45 cm. köga, släta ocli glatta, spensliga 
ock temligen mjuka, med 1 — 2 af de lânga slidorna 
oftast dolda knän; blad med 9—15 eller de ôfre med 
mer an 20 frân kvarandra temligen aflägsnade ner- 
ver, sâsom utvâxta alla platta, tunna, mjuka ock ljus- 
gröna, i kanten ock pâ bâda sidor mycket strafva, 
deras slidor glatta; bladskottens blad 1 — 2 mm., strâ- 
nas deremot 2,5- — 6,5 mm. breda ock med längt ut- 
draget snârp; vippa 8 — 22 cm. lang, slak ock ofta 
nâgot lutande, mycket rikaxig, men temligen gles, 
under ock efter blomningen äggformigt pyramidlik, 
mer eller mindre violettfärgad, dess grenar strafva ock 
% 
