50 
breda, faledade och mörkare färgade tänder samt sma- 
lare processus. En jämförelse, som jag företagit, af 
exemplar af Br. longisctum frän Bärwalde i Neubran- 
denburg ocli af Br. labradorense frän Dovre har visser- 
ligen visât, att hos Br. labradorense setan var kortare, 
dock stundom intill 4,5 cm. lang, frukten nägot min- 
dre, men ej af olika form, locket tydligL lägre, peri- 
stomets yttre tänder nägot mörkare färgade och fön- 
stren i processus smalare ; däremot voro tänderna hos 
Br. labradorense lika mängledade (omkring 15-ledade) 
som hos Br. longisetum. Mitt intryck af denna jäm- 
förelse blef, att Br. labradorense ej gärna kan upprätt- 
hâllas sâsom en frän Br. longisctum skild art, en âsikt, 
som syues delas äfven af Gr. Limprtcht, da han i ”Die 
Laubmosose”, p. 322, omtalar Br. labradorense sasom 
med Br. longisctum v sehr verwandt”. 
Pa tal om Br. longisetum ma slutligen nämnas, 
att dess frukter före lockfällningen äro nycket olika 
tili sin form ute i naturen och sedan de blifvit tor- 
kade. Da jag den 13 Juli sistlidne sornmar i Boda 
päträffade denna art, voro frukterna i naturen gröna 
och nästan jämtjockt cylindriska, i det att halsdelen 
var lika tjock med det egentliga sporgömmet; det var 
först, sedan frukterna blifvit torkade, som genom hals- 
delens starka hoptorkning frukten fick det för arten 
egendomliga utseendet; samtidigt därmed blef äfven 
fruktens färg brunaktig. Likartade förändringar af 
fruktformen äro, sasom bekant, mycket vanliga vid 
torkning äfven hos andi’a Bryum- arters frukter. Ett 
exempel pa detta förhällande lämnade det dike, hvari 
Br. longisctum insamlades i Boda. Vid och i detta 
dike fanns nämligen en mycket riklig Bryum-ve geta- 
tion; ])ä dikets öfre och torrare kant växte i stora 
och rika grupper Brya med kortare setor och gröna 
eller nägot gulnande Irukter, för att längre ned i di- 
ket aflösas af Bryum- former med allt längre setor och 
rent gröna frukter; nära dikets hotten var det, som 
