55 
logerna stört bryderi, sâsom synes af följande redo- 
görelse for uppfattningen af densamma i nâgra af de 
senare ârens viktigare bryologiska publikationer. I 
Bryologia Europæa benämnes den (âr 1839) Br. bi- 
mum var. cuspidatum, sâsom hvars bufyudkarakterer 
rent grön färg, lânguddade blad och smalare diffe- 
rentierad bladkant framhällas. Milde anser i Bryol. 
sil , p. 211, (1869), arten i fraga vara identisk med 
Br. cirratum , i det han säger: ’’Ueberhaupt ist Br. 
bimum ß cuspidatum schwerlich von Br. cirratum 
verschieden.” I Schijiper’s Syn. in use. europ., ed. 2, p. 
430, (1876), antages Br. cuspidatum vara en själf- 
ständig art, hvars viktigaste karakterer, sâsom den 
nedlöpande bladbasen, bladens langa nervudd och re- 
flexa, gula, 2 — 3 celler breda kant samt smä, glatta 
sporer, äfven framhällas; genom ett uppenbart tryckfel, 
bestâende däri, att det kommit att stâ ’’differt a Br. cir- 
rato habitatioue murali vel petræa, foliis margine 
latius limbato revolutis, sporis majoribus minute granu- 
losis” i stallet för Br. cirratum differt etc. har dock 
diagnosens tydlighet blifvit betydligt förminskad. Ock- 
sä tyckes Br. cuspidatum ej hafva blifvit Schimper 
füllt klar, sâsom synes af Irans yttrande, s. 431 : ”Br. 
bimum , cirratum et cuspidatum vix aliter quam notis 
subtilissimis distinguenda sunt et forsan in unam can- 
demque speciem conjungenda.’* I Jukatzka’s Laub- 
moosli. von Oesterreich-Ungarn, p. 267, (1882) be- 
nämnes var art Br. paradoxum (Hüb.), hvars varietet 
Br. cirratum anses vara; Juratzka säger nämligen: 
”J5r. paradoxum ist die Normalform, Br. cirratum die 
Alpenform einer und derselben Art. Ein wesentlicher 
Unterschied zwischen beiden ist nicht vorhanden”. 
Prof. Philibert betecknar i Rev. bryol., 1887, p. 24, 
Br. bimum , cuspidatum , cirratum och intermedium sâ- 
som ’’espèces assez mal délimitées.” Husnot later i 
Muscol. gall., p. 24S, (1889) Br. cirratum vara huf- 
vudform ocli Br. cuspidatum dess varietet, som sages 
