är ämm icke synlig i det yttre, men visar sig vid 
böi'jande groning sâsom en svag, senare halfklotformig, 
upphöjning. Sâsom längst framskjuten, gär äfven 
hjertbladslidan med inneslutna bladanlag före i ut- 
vecklingen. Den större delen af embryot, som utgö- 
res af sngorganet, öfvergär fran sin klotrunda form 
tili kägellik (fig. 12 . 5) och blir slutligen tapplik (fig. 
18, s), sedan den vtinnit en sädan tillväxt i längd, 
att den när genom heia endospermen stundom ända 
tili fröets chalaza. 
Nedböjningen af strän med de mogna axen tili 
marken förekommer äfven lios ätskilliga andra Cypera- 
ceer, t. ex, sâsom bekant är, Carex pilulifera och an- 
dra med längt och bladlöst strâ, säsom Carex muricata 
och teretiuscula och närstäende. Här ligga Iran de 
vanligen stora tufvorna strâna rigtade strâlformigt utät 
marken, der de mogna axen bilda en krets ytterst 
kriug tufvorna. 
Inga Cyperaceer visa en sä längt gäende difie- 
rentiermg af delarna hos det i fröet inneslutna em- 
bryot före groningens början som Scirpus, isynnerket 
Sc. maritimus och lacustris. Icke nog med att em- 
bryots axel, sâsom vanligt är bland Scirpoideæ, är be- 
lägen sä, att lillrot och plumula komma att ligga vid 
sidan af hvarandra, utan plumulan skjuter längt förbi 
roten, hvilken först senare visar sig utanför embryots 
y ta. Deremot är sngorganet mera utveckladt och 
större än hos de andra slägtena. Embrjmt at Scirpus 
lacustris (fig. 14) och maritimus (fig. 17 och 18) har 
i det heia utseende af en hattsvamp. hvars hatt mot- 
svaras af sugorganet, .<?, och fot af hjertbladec, c. 
Sugorganet för sig har en hvälfd eller koniskt upp- 
höjd öfre 3 'ta, hvilken är nägot papillös, säledes ut- 
bildad för uppsugning. I följd af det tryck, frukt- 
väggen utöfvar, är embryot ijägot plattadt. Vi hafva 
sälunda hos Scirpus ett mycket utbildadt sugorgan i 
förhällande tili heia embrj’ot, och längt i utveckling 
