Strâ grofva, 5—8 dm., nedliggande eller upp- 
stigande, 4 — 6-kiiutiga ocli vanl. zigzag bëjda mellan 
kuutarna; skott omkr 5 dm., gles- ock lângbladiga, 
likuaude skotten lios Glyc. maritima; blad hoplagda 
och smala, aldrig platta efter prässning, skottens längro 
an lios Glyc. bait.; vippa under blomningen âggtbrm. 
— aflâng, 10 — 12 cm., med upprätta ocli utstâeude, 
sällan nâgot nedbüjda grenar; efter blomuiiigen for- 
längd ända till 17 cm. med alla grenar, utom topp- 
grenarne, nedbôjda; grenar i nedre vipplederna 2 — 5- 
kopplade, vanl. trâdsmala och mer eller mindre strâfva, 
de längre sammansatta och mângaxiga; a.c och bloni- 
mor smâ, nastan dubbelt mindre au lios Glyc. bait., de 
förra 5 — 10 mm lânga, 3 — 7-blom., vanl. violettbruna 
med bramlgul spets; blomfjâU omkr. 3 mm., under 
blomningen tunnskaliga och genomskinliga med grüna 
nerver, trinda ända till den trubbiga, sargade eller 
tandade spetsen. ^.7. — : Utmärkt och mycket olik 
öfriga inom denna grupp. Liknar i afseende pä den 
utblommade vippans torm Glyc. capillaris , soin dock 
tillhör en annan grupp: ccespitosœ. Blommar jämte 
föregäendes ß omkr. midten af Juli, da Glyc. mari- 
tima och baltica redan galt i frukt. — 
01. Torslunda s:n, Färjestaden vid hafvet, süder 
om haumen. 
Artnamnet vill eriura om Lekt. K. F. Düsen, 
som uppdagat dessa former och geiiom öfversändande 
af talrika friska exemplar i alla stadier möjliggjort de- 
ras framställning. 
4. Bland Pocc asperœ , gruppen vircscentes (omfat- 
tande /'. Baljouri Par'n P. laxiuscula Lye m. tl. j 
förekommer en mycket distinkt form, hvars beskrifniug 
här meddelas, möjligen tili tjänst für dem, som under 
sommaren komma att besöka fjällen. 
Poa Blytti n. sp. 
Culmi c rhizomntc pédales, laxi, cum vayinis foliisquc 
lœvissimi; folia plana patcntia lœvia; panicula raccmifor- 
