156 
kort, omgifvet af hinnlika, bladlösa eller kortbladiga 
slidor; det öfre flere ganger längre, tillhör inflo- 
rescensen; slidor uppblästa och nâgot hoptryckta, 
rned väl utveckladt, heit eller smatandadt snärp; 
blad rännformiga, snart hoplagda, 12 cm. länga, 
omkring 2 mm. breda, nagot küttiga och trubbiga ; 
vippa under pollinationen heit och hallet innesluten i 
en uppât vidgad och öppen slida, ur hyilken den 
smâningom, i mon af pollinationens framskridande, 
utträder. Den ur slidan füllt utvecklade vippan är 
i början hopdragen, smal och tat, slutligen, vid frukt- 
mognaden, öppen och gles, aflang — äggformig med 
utspärrade eller nagot nedvända grenar; vippgrenar 
5 — 9-kopplade. de fiesta korta, 1 — 2-blommiga, nägra 
längre och flerblommiga; vippspindel plattad, pa ena 
sidan rännlad, slutligen mycket förlängd; ax sma, om- 
kring 1,5 mm. länga, 1-blommiga; blommor utan fo- 
der, i början slutna, efter pollinationen nagot öppna, 
med i spetsen framskjutande marken och standare med 
redan öppnad knapp; blomfjällct hinnaktigt, bredt om- 
vändt — äggrundt med kort, vanligen smatandad spets, 
3-nervigt: ryggnerven upphöjd kölformig, naende 
nära fjällets spets, sidonerverna korta och otydliga ; 
förbladet nâgot kortare, vidgadt mot den vanligen 
tvära och tandade spetsen, med 2 upphöjda, uppât 
nâgot divergerande, âslika nerver och platta , ej in- 
vikna kanter. Bäda fjällen trindryggade, pa midten 
rödbruna, med genomskinliga, livita eller gulaktiga 
kanter och, säi'deles mot basen, hvithäriga nerver; 
standare 1 med kort, gul eller brun knapp; frukt 
med kort kvarsittande sti ft, afiâng, uppât vanligen 
afstnalnande, mögen längre än fjällen, af hvilka den 
omslutes äfven efter affallandet. 4 7, 8. — Blad och 
slidor alltid släla, variera violetta eller brunaktiga. 
Föröfrigt mycket konstant. — Väl skild fran 1\ al- 
gida genotn spädare och mörkare växt, uppräta stran 
och slutligen öppen, gles och utspärrad vippa, 
