17G 
til den modsatte bred. Men, som ovenfor nævnt, da 
jeg kom frem, var isen snebedækket, og mit forsög 
maatte derfor indstilles, saaledes som det oprindelig 
var tænkt udfört. Jeg kastede dog papirstykkerne 
ud for at se, kvorledes de bevæger sig lienad en jevn 
sneflade. Der blæste denne gang en svag vind med 
lette vindpust, hvert af 2 à 3 sekunders varighed. 
Efter hvert vindpust laa de stille, indtil det næste 
kom, ca. et minut eller saa senere. Ved det forste 
vindpust blæste 8 stykker 50 meter eller længere 
og ca. 100 10 meter eller længere; resten, ca. 148 
kom ikke saa langt. Ved det næste fortes 1 af de 
8 mindst 50 nye meter afsted; ca. 30 kavde nu pas- 
seret de forste 50 meter. Det hele kan fremstilles 
saaledes : 
0—10 
m. 
10-50 
m. 
50-100 
m. 
over 
100 m. 
Oprindelig 
256 
Efter förste vindpust 
ca. 148 
ca. 100 
8 
Efter andet vindpust 
ca. 20 
ca. 200 
ca. 30 
1 
Hastigheden er altsaa forskjellig. De letteste 
eller vel snarere de, der fra begyndelsen tilfaeldigvis 
er komne hurtigst afsted, farer hele tiden hurtigst 
frem. Men ogsaa efternölerne fölger efter, omend ad- 
skillig langsommere. Om dette forsög gjentages og 
varieres under günstigere forhold (snebar is og ster- 
kere vind, vil det rimeligvis vise sig, hv r orvidt Ker- 
ners almindelige regel ogsaa gjælder paa glat is, 
hvad jeg skulde være tilböielig til at betvivle. Man 
vilde vistnok finde, at betydelige frümæugder fores 
over endog milelange isflader, naar kun isen er til- 
strækkelig jevn og forholdene förövrigt günstige. 
Hvis det nu künde godtgjöres, at de paa isen 
indsamlede frö ikke har mistet sin spirekraft, maatte 
man vel have grund til at antage, at frötransport 
