204 
raphyses sursum interdum ramosulæ. Cfr. Rehm Disc, 
p. 1255. 
lympanis microtheca (Kaust.) Rehm — Hah.: in 
ligno decorticato Qvarsebo, Ostergötland (leg. Hüt.tinö.) 
En, som det synes, sällsynt och genom sina el- 
liptiska sporer och korta asci hügeligen distinkt art. 
Mina exemplar öfverensstämma fnllständigt med Kar- 
stens beskrit'ning äfven med afseende pâ spormâttena 
(sâledes ej med Rehms Disc. p. 275). Paraphyserna, 
som bilda ett tätt, svart epitliecium, äro upprepadt 
dichotomiskt delade. 
Patellaria atrata (Hedw.) Er. var. major now var. 
— A typo divergeus sporidiis majoribus 50 — 60 X 
10 — 12 ft, paraphysibus sursum varie ramulosis neque 
incrassatis; ramulis tribus vel plurimis ex eodem puncto 
vel aliis locis exeuntibus, interdum brevioribus conidi - 
orum ad instar. Forma plane a typo distincta vide- 
tur. — Hab.: Ledinge, Knifsta, Uppland ad ramulos 
aridos Tilise. — Apothecia j>il is brevissimis sunt ob- 
sessa. 
Karschia nigerrima Sacc. - — Hah.: Noor, Knifsta, 
Uppland ad corticem et lignum Betulæ. Juli 1892. 
Mina exemplar öfverensstämma med Saccakdos be- 
skrifning (Fung. Ven. IV p. 29). Arten synes väl 
skild trän K. lignijota (Fries) Saco. Den liar asci tyd- 
ligt cylindriska, föga klubblika, upptill rundade, eller 
rundadt afstötta, samt föga förtjockade och fast sam- 
manbängande med epitheciet. Sporerna cylindriska 
och i allinänhet ej med öfre delen sä mycket tjockare 
än den undre; ofta i början med en grâblâ anstryk- 
ning; de 6 — 7 öfre äro snedt, nästan transverselt 
tvaradiga, den sista däremot lodrät. Hymeniet hos 
denna art med ytterst tättstaende asci, ätskilda af hy- 
alina parafyser, da däremot hos K. lignyota asci sta 
glest och parafyserna äro gulfärgade. Slntligeu är 
hypotheciet (jmfr Rehm Disc. p. 346 o. 347) olika: 
hos denna strax under hymeniet olivasceut tili mörk- 
