248 
net Edmond st o ni i obetingadt böra tillerkännas företräde 
sasom species-beteckning. 
4. C. alpinum L. Sp. pi. ed. I p. 438 (1753). 
— Icon.: Svensk Bot. tab. 745; Fl. Dan. tab. 6. — 
Exs. : Fries Herb. norm. fase. III n. 33. 
Folia ovata vel lanceolata; caules 1 — 5-flori ; se- 
pal a auguste ovato-lanceolata vel lanceolata; petala calgce 
duplo longiora. — Vanligen löst tufvad; stjelkar vid 
basen nedliggaude, rotslaende och med talrika, korta, 
sterila skott, vanligen 1 — 3-, sällan 5- eller nägon 
gäng 6 — 7-blommiga, 5 — 20 (sällan intill 30) cm. 
höga ; hlad i de sterila skottens spets nagot rosettlikt 
samlade; slcärmblad jämbredt lansettlika, hinnkantade 
eller de nedersta bredare och alldeles örtartade; frukt- 
skaft utstâende, slutligen mer upprätta, 1,5 — 3 ganger 
längre an den mogna kapseln; f oderblad nagot till- 
spetsade, hinnkantade; kronblad 9- — 13 mm. länga, 
5 — 7 mm. breda, tili 1 4 eller '| 5 af sin längd smalt 
inskurna; Jcapsel sasom väl utbildad nära dnbbelt längre 
än fodret, nästan jämntjock, nagot uppatböjd, bildande 
en trubbig vinkel med det i spetsen nagot krökta 
fruktskaftet; frön 1,1 — 1,4 mm. i diam., med brunt, 
upphöjdt värtprickigt skal. — 4 Juli, Aug. 
Varierar i hög grad särdeles med hänsyn tili 
beklädnaden. Den allmännaste formen är tili alla 
örtartade delar beklädd med mjuka, gräaktiga här af 
uugefär samma längd som stjelkens diameter samt 
upptill mer eller mindre rikt försedd med skaftade 
glandler; den öfvergär utan gräns i följande ytter- 
lighetsformer : 
Var. lanatum [Lam. Enc. méth. I p. 680 (1783), 
pro sp.]. — Icon.: Svensk Bot. tab. 745 fig. 1. — 
Blad nagot bredare än hos hufvudformen, elliptiska 
eller omvändt äggrunda, jämte stjelken tätt och hvitt 
ullhäriga, särdeles â de sterila skotten; blomskaft och 
/oder vanligen med, sällan utan glandelhar. 
