272 
medan det eljes forekom i Kattegat och Skagerack 
mer eller mindre blandadt med sira- och iripos-plank- 
ton, och tripos-plankton träffades i ytlagren. 
B. Var plankton i februari 1894 och februari 
1896 inycket olika, i ty att 1894 sira-plankton icke 
visade sig, men 1896 förekom rikligt. Hade diatoma- 
céerna uppstâtt pâ platsen, borde plankton begge âren 
hafva varit lika. 
4. I nâgra prof anträffades enstaka, inycket 
sällsynta exemplar af litoralformer och bland dem ka- 
raktäristiska ishafsformer. Jag antager derför att i 
februari 1896 Sveriges vestkust fâtt ett besök af vat- 
ten frân Ishafvet. Troligen har det komm it Iran Ost- 
Grönland, norr om Island. Professor Pettersson liar 
nämligen pâ andra grunder sasorn sannolikt uttalat 
en dylik âsigt och den besty^rkes deraf, att jag funuit 
sira- plankton i prof, som i april insamlats det kalla 
âret 1888 i fjordarna pâ vestra Skotland. 
Harmed âr nu förklarligt hvarför, sâsom Professor 
Kjellman vid ett föregäende sammanträde visât, 1 ) för- 
krympta former af ishafsalger kunna uppträda i Öster- 
sjön. Östersjön söder om Aland innehäller enligt Pro- 
fessor Pettersson pâ ett djup af 60 m. frân ytan ett 
stagnerande vatten, men ofvan detta bottenlager kan 
vatten frân Kattegat utbreda sig och flyter utefter 
Ostersjöns södra och östra kuster tili Finska viken 
och vänder derefter mot vester. Med detta vatten 
kunna, dä ishafsvatten kommer till Kattegat!, följa 
sporer af ishafsalger, som sedan utvecklas tili för- 
krympta former. Märkligt är att Fucus haïtiens före- 
kommer — liksom Sargassum i Sargassosjön — löst 
liggande i Sliteviken sâledes pâ grausen af vatten med 
7 — 8 p. m. och 6 — 7 p. m. salthalt. 
’) se Bot. Sekts, af Naturvet. Förhandl. den 12 nov. 1895 Bot. 
Not. 1887 p. 136. 
