274 
lade profven künde lämpligen indelas i 3 grupper: 
skogssjöarnas var- och höstplankton, samt fjällsjöarnas 
plankton. Föredrag. lemnade en fraraställning af skil- 
naden mellan de olika grupperna samt af de i dein 
förekommande vanligaste formerna. 
4. skandinaviska Euphrasiaformer. 
Af J. P. GüSTAFSSON. 
De här omnämnda formerna tillhöra dels bot. 
institutionens i Upsala herbarium, dels aro de samlade 
af mig i Upsalatrakten. 
E. micrantlia Brenner. Ny für Sverige ! 1 her- 
bariet frân Yesterb. : Pitea o. Umea. 
E. Favratii Wettst. = E. Salishurgensis x stricta. 
Ny för Skandinavien! I herbariet talrika ex fräu 
Gotti., dels frân E. Salisburgensis’ lokaler, dels frân 
andra: Fleringe, Yänge. Den synes sälunda ha själf- 
ständig förökning o. spridning, uppträda som art. En 
del ex. äro typiskt intermediära, andra bilda öfver- 
gängar allt närmare E. stricta. 
Former, som synas fullkomligt öfverensstämma 
med E. coerulea Tausch, förek. i herb, trän Oh, Gottl. 
o. Gestr. 
Herbariets samling af nordliga och alpina for- 
mer visar, att hithürande former i Skand. förtjäna 
en närmare utredning. Möjligen ha Skandinaviens 
alpina trakter utbildat andra former an S. Europas. 
En anmärkningsvärd till E. montana hörande f. 
förekommer vid Uppsala : Fullerö och ett par andra 
Ställen. Genom kortare och talrikare internodier samt 
höstlig blomning intar den en medelställning till E. 
Rostkowiana. Den förekommer pä ängar, som fä 
ligga oslagna, och har möjligen frân typisk E. mon- 
tana tillpassat sig för senare blomning pä platser, 
dar denna fätt försiggä ostörd. (Meddelad Ii. v. 
Wettstein för närmare utredning). 
