R. crispus X Hydrolapathum. — B. crispus 
X Hydrolapathum (B. Schreberi ) Haüsskn. in Mittli. d. 
geogr. Ges. zu Jena III. 1. p. 74 (1884); Jungnrr 
in Bot. Notis. 1885 p. 113. 
Spreite der Basalblätter zieml. dick, fast lederar- 
tig, lanzettlich , mit verschmälertem, gerundetem od. 
keilförmigen Grunde u. ausgezogener, stump ficher Spitze, 
am Bande schwach wellig; äussere Perigonblätter ho- 
rizontal abstehend, so lang wie die halbe Breite der 
Klappen; diese gleich gross, etivas rundlich triangulär, 
mit gestutzter Basis u. kurzer, rundlicher Spitze, zieml. 
derb , ganzranclig od. gegen die Basis unregelm. gekerbt, 
5 — 7 mm. lang, 4p — 6 mm. breit, alle schwielentragend; 
Schwielen gross, länglich, fast 2 / 3 so lang wie die Klap- 
pen. — Stjelk 1 — 2 in. liög, upprät, med vanl. at- 
skilda grenar ; rotbladens skaft med tärnl. bred och 
plattad ofvansida, deras skifva intill 50 cm. lang och 
10 cm. bred, grâaktigt grün; stjelkbl. Iran rundad el. 
vigglik bas lansettlika el. jämbr., i kauten mer el. 
in. vagigt-krusiga ; blomknippcn närmade hvarandra, 
men vid fruktmogn. mycket glesblomm. och derige- 
nom mindre sammanflytande ; blomskaft täml. fasta o. 
grofva, bögst 2 ggr. längre än fruktkalken och un- 
der denna täml. stärkt förtjockade, langt nedom mid- 
ten tydligt ledade; yttre Icallcbl. aflânga, nägot spet- 
sade; hire JcalJcbl. svagt nerviga; nöt 3 — 3,5 mm. lang, 
ljust kastanjebrun, dess sidor bredast vid el. nedom 
midten. Tj. 7, 8. 
Beobachtet: S. Sk. Orsbro kvarn in Skifva rp 
(D:r Hjalm. Nilss.); Yadmöllan (Murb.) Bösmöllan 
und Höjs mölla (D:r Hj. Nilss.) am Löddeström; 
Engelholms hamn (Doc. Lidfobss); m V g. Ving. 
R. crispus X limosus. — B. heteranthos Bok- 
bas in Oesterr. bot. Zeitschr. XXVIII p. 393 (1878). 
B. palustris X crispus F. Aresch. Skân. fl. ed. II. 
