58 
R. Buser har i cent. 37 arimärkningar oin ett par Al- 
che m ill a -arter, som äfven finnas i Skandinavien. 
A. connivens Buser anses af B. nu ha ett aldre namn, 
som hör föredragas: A. montana Schmidt Flora Boëmica in- 
choata, cent. III p. 88 (1794). Om B. fortfarande räknar ß 
Wichuræ (cfr Bot. Not. 1894 p. 226) hit säges ej här. 
Under n:o 3633, A. vulgaris Linné göres en utredning 
af hvad Linné menât raed sitt namn. Buser hade förut an- 
sett att Linné afsett den art, som nu beuâmnes A. pratensis 
Schmidt, men hade redan 1895 yttrat att hau börjat tvilla 
pâ identiteten af dessa tvâ, emedan lian bland de talrika 
Aic/>e»m7?a-exemplar, som ban sett frân Sverige, icke funnit 
ett enda tillhöra sistnamnda art. I Flora suecica ed. II 
har Linné en längre beskrifning, som icke innehâller nâgot, 
som icke ocksâ passai’ in pâ A. pastor ali s Buser. Buser ytt- 
rar sig bärom vidare sâlunda: ”Auf A. pastoralis passen 
hingegen die folgenden Angaben besonders gut planta erec- 
tion, villosa et viridis (besser wäre glaucoviridis). Caules 
plures, debiles, adspersi pilis a 1 bis patulis. Folio reniformi 
globo (offenbar ein druckfehler! dafür zu lesen: Folia reni- 
formia, lobo) obtuso piieato (Blätter der A. pastoralis in vivo 
carinato-plicata!) subpilosa, præsertim apice” (das Indûment 
ist hier etwas schwach ausgefallen, Linné hatte möglicher- 
weise ein kräftiges Exemplar [f. vegeta] vor sich, wo die 
Haare weniger dicht stehen)”. Wahlenbergs A. vulgaris i 
Flor. Upsal. är ocksâ samma växt. En god afbildning af 
den 'finnes i Svensk Botanik bd. 6 t. 261 (1805), pä hvilken 
dock härigheteu ej framträder. I mellersta Sverige och norra 
Tyskland är arten en laglandsväxt, som längre söderut stiger 
högre upp i bergen. Som synonym anföres nu utan ? A syl- 
vestris Schmidt Flor. Boëmica inchoata Cent. III p. 88 (1791). 
Det enda ställe i Skandinavien, hvarifrän Buser sett A. 
pratensis är Bergen (leg. Jensen in Herb. Haun.). Vi göra 
här ur Busees arbeten ett utdrag ur bans beskrifuingar öf- 
ver arten. 
A. pratensis Schmidt Flor. Boëmica inchoata, cent. Ill, 
p. 88 (1794) hör till den afdelning af Vulgares, som har 
stjälk (och bladskaft) beklädda med utstaende här, samt tili 
den underafdelning, som har bladens öfre sida glatt. Till 
den afdelning, som har bladens öfre sida mer eller mindre 
harig, höra A. acutangula , subermata och pastoralis). 
Ända till '/ 2 meter hög, ljusgul, slutligen med tegelröda 
stjälkar och bladkanter. Blad stora (5 — 13 cm.) rundade, i 
friskt tillstând veckade, i torkadt jämna, ganska tunna, lo- 
