94 
klippan inverka de dels genoin syror, som de afsöndra, 
och dels genom syror, som bildas vid deras förinult- 
uing. Härigenom bildas sa smâningom under laf- 
skorpan en del förvittringsprodukter, hvilket gör det 
möjligt för växter med nägot större ansprak att fitma 
trefnad. De växter, som inkomma direkt pâ skorp- 
lafvarne, äro dels bladlafvar t. ex. Gyropliyra poly- 
phylla, Parmelia saxatilis och centrifuga dels äfven 
busklafvar sasorn Stereocaulon coralloides och Cladonia 
deformis. Större roll an dessa spela dock en del mos- 
sor sâsom Andrecea petropliila , Grimmia, heterosticha , ra- 
mulosa och hypnoides , Dicranum scoparium och Blc- 
pharozia cilians. 
Ej alltid uppträda samtliga dessa arter direkt 
pa skorplafvarna. Sâlunda kan t. ex. Andrecea petro- 
phila vara föregangare till Grimmia heterosticha liksom 
Grimmia heterosticha kan vara föregangare till Gr. 
hypnoides, vidare kan Parmelia saxatilis vara före- 
gângare till Dicranum scoparium o. s. v. 
Utan tvifvel forma dessa arter, i synnerhet mos- 
sorna, att längre fasthâlla och sâlunda battre tillgo- 
dogöra sig vattnet än skorplafvarna, hvadan tillväxt- 
perioderna i förhallande till kvilperioderna hos dem 
blifva längre än hos de sistnämda och de sâlunda 
äfven niera kräftigt kunna bidraga till klippornas 
för vittring. 
Pâ Grimmia- bladen särskildt i den rännlika för- 
djupningen öfver medelnerven lefver ocksâ en karak- 
täristisk algvegetation bestäende af Chlorococcum Gi- 
yas, Chlamydomonas pulvisculus och en om Protodcrma 
ui ride pâminnande Chætophoracé. 
Dock uppträda dessa laf- och mossarter endast 
som sma isolerade fläckar i skorplafsam hallet. Icke 
desto mindre blifva de bestämmande för den vidare 
utvecklingen af detsamma. ßenlafsamhällets tongif- 
vande arter uppträda nämligen icke direkt pâ skorp- 
lafvarua, utan de nämda arterna spela rollen af bau- 
