LOO 
Föregäende framställning gäller klippsamhällen pä 
granit och gneis. I livad man förhällandena äro 
olika pä andra bärgarter har jag ej haft tillfälle att 
nndersüka. Att kalkklippornas samhällen äro betyd- 
ligt afvikande framgär bland annat af den skildring 
Hkmmendorff lämnat af Glands allvar, om ocksä en 
en del andra förhällanden bidraga att i detta fall 
öka olikheterna. En speciel undersökning af de klip- 
por af arkäisk kalksten, som här och där förekomma 
i synnerhet inom östra delen af mellersta Sveriges 
urbärgsomräde skulle otvifvelaktigt lämna résultat mera 
egnade för en direkt jämförelse med föregäende fram- 
ställning och därigenom äfven mera upplysande med 
hänsyn tili kalkens inverkan pä klippsamkällenas ut- 
bildning. 
Mossar. 
Under benämningen mossar sammanfattas här, i 
likhet med hvad allt sedan Hults framställning 1885 
varit vanligt, alla växtsarnhällen, hvilkas bottenskikt 
utgöres af ett Sphagnum- täcke. 
Sedan gammalt är bekant, att de hithörande 
växtsamliällena i manga fall uppkommit genom igen- 
växning af sjöar, och goda tillfällen att i detta fall 
närmare studera deras utveckling erbjuder vanligen 
ett bälte rundt omkring de tjärnar, hvilka ännu fin- 
nas kvar säsom rester efter den sjö, frän hvilken de 
utbildats. Välbekant är, att växtsamhällena omkring 
dylika tjärnar äro ordnade i bälten af växlande bredd. 
Sälunda förekommer ofta närmast vattnet ett bälte 
ai starrmosse, utanför denna ett bälte af tufdun- 
mosse (Eriophorum vaginatum- mosse) och där utanför 
ris-mosse. Under utvecklingens gang inkräktar 
starrmossen mer och mer pä tjärnen, men starrmoss- 
bältets bredd förblir dock tämligen oförändrad, eme- 
') Hemmfndorff, Om Ölands vegetation. Akad. Afh. Upsala 
1897. 
