129 
I samband harmed kan erinras om den af Kihl- 
man skildrade erosionen af torf i Ryska Lappmarken 
dels genom vinden (s. 128) och dels genom rinnande 
vatten (s. 13). Äfven i Sverige förekomma exempel pâ 
begge dessa slag af erosion. Sâlunda bar Tolf 1 ) frân 
Daisland, Yärmland och Smâland anfört exempel pâ mos- 
sar, i hvilka den torra torfdyn vid bläst yr som flyg- 
sand. Det närmare förloppet vid uppkomsten af denna 
erosion i vart land är mig dock obekant. 
I fjälltrakterna har jag iakttagit erosion af grunda 
torfbildningar ända ned tili mineraljorden. Strax of- 
van björkregionen pä ö. sidan af Södra Storfjället i Urne 
lappmark (omkr. 700 m. ö. h.) förekommer ett omräde, 
som är utmärkt genom isolerade torftufvor af 2 de- 
cimeters mäktighet. Stundorn äro dessa tufvor ordnade 
i regelbundna i lutningsriktningen gaende rader. Tuf- 
vornas jämna höjd liksom kanternas beskalfenhet ge 
vid banden, att de uppkommit genom erosion af eit 
sammanhängande torflager. Tufvorna äro beklädda 
af ett mosstäcke af Dicramnu sp. och Polytrichum 
juniperinum jämte balix herbacca , Myrtillns nigra och 
Empetrum samt L'arcx rigide. Saväl mossorna som ri- 
sen kunna öfverväxas af lafvar i synnerhet a.[Icmado- 
phila aeruginosa. När utvecklingen fortskridit sä langt, 
inträder en erosion, antagligen föranledd af blasten. 
Verkningarna visa sig i nakna fläckar pâ tufvorna 
och slutligen i nakna fläckar, som utmärka platsen 
för heit och hället förstörda tufvor. Delvis har väl 
den erosion, som föranledt uppkomsten af tufvorna, 
tillgâtt pâ samma sätt, ehuru tufvornas radvisa an- 
ordning i lutningsriktningen tyder pâ, att äfven rin- 
nande vatten spelat en roll. Yanligen intages mel- 
lanruinmet mellan tufvorna af ett ej slutet växttäcke 
af rikliga gräs och strödda Örter, nämligen Carex 
rohindata, alpin a , rigida, Aira cœspitosa; Alehemilla vul- 
') Svenska mosskulturföreningens tidskrift 1894, s. 21'2 och 
270 samt 1897, s. 155. 
