133 
detta afseende kumia dragas ur föregaende framställning, 
torde särskildt följande vara beaktansvärda. 
Själfva drifkraften till utvecklingen är âtminstone 
till alh’a största delen att söka i den ombildning väx- 
ten âstadkommer af jordmânen. Detta gäller i lika 
grad moss-samhällena som klippsamhällena. Det om- 
räde ett visst växtsamhälle kommer att intaga, t. ex. 
bredden af de olika mossbältena omkring en tjärn, 
betingas dels af den hastighet, med hvilken nämda 
ombildning äger rum, dels ock af de mer eller mindre 
vida gränser, inom lrvilka hvarje särskildt växtsam- 
liälle förmär lämpa sig efter den uppkomna förändrin- 
gen utan att ombildas tili ett annat samhälle. 
Afven växter, som icke genom sitt massuppträ- 
dande spela stör roll, kunna hafva mycket stör bety- 
delse t. ex. de mossor som pa barrskogsklipporna äro 
banbrytare för renlaf-samliället. 
Ett gemensamt drag i ofvannämda växtsamhäl- 
lens utvecklingshistoria är äfven, att utvecklingen pa 
en gifven punkt afbrytes för att ater börja pa nytt. 
Härigenom âstadkommes sâlunda en regelbunden cir- 
kulation af växsamhällena. Donna cirkulation torde 
ej vara utan betydelse för artbildningen. Det natur- 
liga urvalets sträfvan att âstadkomma fixerade former 
genom urval af individuella variationer uppbäfves tili 
väsentlig del, sä länge en korsning mellan de olika 
formerna kan äga rum. De olika satt pa hvilka denna 
korsning försvaras eller omöjliggöres komma därför 
att spela en afgörande roll. Sävidt hittills är bekant 
kunna dessa sätt hänföras till tvenne grupper: 1) olika 
utvecklingstid bos de varierande formerna; hit höra 
asyng'ami Kerner *) och säsongsdimorfism Wettstein * 2 ) 
eller säsongstrimorfism Mürbeck 3 ); 2) olika utbred- 
*) Kerner, Vorläufige Mittheilungen über die Bedeutung der 
Asyngamie für die Entstehung neuer Arten. Insbruck 1874. 
2 ) Berichte d. deutsch. Bot. Ges. 13. s. 303. 
3 ) Oesterreichische Bot. Zeitschr. 1898. 
