140 
Hvilket artnamn bör nu hafva foreträde? Hiir 
muter en nomenklatur-svârighet. Læstadii namn "rep- 
tans’ 1 — i hüg grad betecknande för växten ocli 
säkert skiljande den frân alla andra tili samma släkte 
— är âldre (publiceradt 1846) men grundadt, sâsom 
jag ofvan sökt visa, pâ endast sterila exemplar. Au- 
derssons namn "vilfoidea” är yngre (publiceradt 1862) 
och grundadt pâ blomex. med "nästan förstörd inflo- 
rescens" (Th. Fr.) och i ôfrigt pâ sâdant material, 
att artbeskrifningen blifvit del vis oriktig (ehuru se- 
dermera râtfcad af prof. Th. M. Fries). I denna upp- 
sats har jag, ehuru med tvekan, âter upptagit aldsta 
namnet. 
Dâ blommande individer af detta gräs först 1898, 
sâvidt jag vet, anträffades vid Skandinaviens kuster 
och i ôfrigt beskrifning af skandinaviska ex. ej fôre- 
ligger, lemnas här nedan bidrag till en dylik enligt 
mina iakttagelser pâ lefvande material vid Alten -, 
Tana- och Varaugerfjord och torrt material frân ôf- 
riga i denna uppsats omnämnda norska växtställen. 
Glyceria reptans ( Lœst .); G. distans *reptans Lœst. 
ined. 1838 (in herb. Hartm.; ex. sterilia); Mo- 
linia distans ô reptans lin , Exc.-fl. cd. 1 (1846); 
Glyceria distans à reptans (Lœst. in) lin. Handb. 
cd. 5 (1849); Catabrosa vilfoidea Ands. ap. Malmgr., 
Ofvers. Spctsb. Fan.-Flora in Sv. Vet.-Ak. öfvers. 
1862 (descr. partim mala); Glyc. vilf. Th. Fr ., 
Till. Spctsb. Fan.-Flora ibid. 1869 ; Lange in fl. 
I). fasc. 49 & Consp. Fl. Groenl .; Atropis 
vilf. ' K. Richter , PI. Eur. 1. — Fig. Th. Fr. 1. 
c. tab. IV; Fl. D. 2883. 
< >rt grâgrôn, snart brunrôd (efter pressning — sär- 
skildt bladen — ofta gulaktig); en del strân fâledade och 
korta med nedliggande och rotslâende bas, kuäböjdt 
uppstigande och blombârande, frân nedre lederna dess- 
utom förlängda med nedliggande och rotslâende, kor- 
