141 
tare och sterila ] ) strân (blombär. strân sali, upprata, 
ändock försedda med kortare skott frân nedre lederna) ; 
andra strân el. alla mângledade och va ni. xnycket 
lânga, efter heia sin längd krypande och rotslâende, 
alltid sterila; blad tydligt rânnformiga, uddspetsiga; 
vippgrenar alldeles slâta, vanl. 1-axiga, nedre parvisa, 
âtm. den längre af dem under blomn. upprät — utspär- 
rad, alla el ter blomn. upprata med (4) 3 — 1-blom. 
smâax; blomfj. (âtm. nedre blrnas) spetsigt af den 
utlöpande midtnerven, helbräddadt, endast i toppen 
hinnaktigt; standarknappar lânga. 
S/ând. tätt tufvade, pä tidtals öfversvämmade ställen 
näst. alltid sterila o. stund, enstaka, med kräftigt utveckladt 
rotsystem af mycket lânga o. talrika, ofta näst. korkskruf- 
lika, mycket intrasslade birötter; strân — sterila o. blombä- 
rande— spensliga * 2 ), bâda med 1 — talrika (pä äldre sterila 
ex. felslagna el. bortfallna), kortare el. längre (dessa senare 
8—12 cm ), uppstigande basskott; de alltid sterila ofta ogre- 
nade, med svagt uppböjd topp, 4 — 40 cm. lânga, med jäm- 
förelsevis svaga (vid somliga leder äter mycket kraftiga) bi- 
rötter frân lederna, efter heia sin längd glest bladklädda 
samt frân flertalet el. âtm. öfre lederna försedda med korta, 
uppböjda smâskott el. frân färre, vaul. nedre leder längre, 
nedliggande o. rotslâende skott.; bloml). strân trinda o. glatta, 
nedom knäet stund, mycket spensliga, 1 ledade o. 1-bladiga 
(säll. 2— 8-ledade o. 2 — 3-bladiga) med öfversta ledstycket 
längst, 6 — 10( — 15) cm. lânga; blad smala (1 — 1,5 mm.), slät- 
bräddade, äldre (och i pressadt tillständ ofta) upptill med 
hoplagda kanter, pä de uppböjda skotten smalast, styfva, 
näst. barrlika, basskottens ända tili 4 cm. lânga, blombär. 
straens 8,2 — 1 cm. länga, sterila sträens 2-sidigt vända o. 
utstäende — utspärrade, de nedre 7 — 5 cm. lânga; bladslulor 
mycket lânga, pâ blombär. strân ofta nâencle ända upp tili 
vippan, nâgot (pâ en del sterila strân ej sail, stärkt) vid- 
gade, 7-nerviga, blekgröna, oftare brunröda, med kort o. 
tvärhugget, stund, sargadt snärp; vippa upprät, vid blomn. 
brunröd, stund, violett, säll. grön med violettkantade fjäll, 
') Pâ ex. frân Atamkerdluk i Vest-Grönland (Th. Fr.) dessa 
ledskott blombärande och förlängda med nya ledskott. 
2 ) Ex. frân Tromsö och en del ex. frân Herö undantagsvis 
ganska grofva och kraftiga. Dylika liar jag sett äfven frân Spetsb., 
Walter Thymens Strait, samt Vest-Grönland, Atamkerdluk. 
