205 
Ström; [0 Gtl.]. — JV T . zerstr. bis Trondhj. stift: Nams- 
os; n Nordl. Flakstad in Lofoten. — F. südl. Th.; 
Exempl. gesehen aus folg. Prov.: Aland., R. Abo., Nyl., 
Isth. Ivar., Sat., Tav. austr., Sav. austr., Kar. lad., 
Kar. ölen. — !)• sämmtl. Prov. — Mitt.-u. Süd-Eur. etc. 
ff — Trugdolde gipfelständig. 
* — Samen dicht und stark runzelig. 
6. S. palustris (Murr.) Retz. Fl. scand. prodr. 
ed. Il p. 10G (1795). — S. grnminea ß L. Sp. pl. 
ed. I p. 422 (1753). — S. graminea v. palustris Mure. 
Prodr. stirp. gott. p. 55 (1770), nom. tant. — Icon.: 
Reiche. Ic. fl. germ. V. fig. 4909. — Exs.: Fries Hb. 
norm. f. VII n. 33 
Mittlere u. obere Stengelblätter schmal lineal bis 
lineal-lanzettlich ; Deck- u. Kelchblätter überall vollkom- 
men kahl ; Kronblätter meist 6 — IS mm. lang. — Stjelkar 
vanligen flere Iran en krypande och grenig rotstock, 
stylt uppräta eller vid basen uppstigande, 15 — 45 
cm. höga, kantiga, fullkoml. glatta, vaul. släta samt med 
fa, nästan uppräta grenar; blad smalt jämbreda, van- 
ligen trubbspetsade, 2 — 5 mm. breda, öfverallt glatta 
och i kanten oftast fullkomligt släta; blomställning 3 
— 9-blommig, med mer eller mindre uppräta grenar; 
blomslcaft langa, glatta, mot fruktmognaden nästan 
rakt utstäende; f oderblad smalt lansettlika, spetsiga, 5 
— 8,5 mm. langa, 3-nerviga, hinnkantade, öfverallt 
fullkomligt glatta; Jcronblad vanligen märkbart längre 
än fodret, nästan tili basen 2-delade, med tämligen 
breda flikar; standare 10, vanligen med röda knappar; 
kapsel afläng, äiven sasom väl utbildad icke eller obe- 
tydligt längre än fodret; frön äggformiga, nägot plat- 
tade, 1,2 — 1,5 mm. langa, ljusbruna. Tf. 6, 7. — Tritt 
nicht selten in einer weiblichen Form auf mit ver- 
kümmerten, 1,5 — 2 mm. langen Staubblättern, weiss- 
licken, inhaltlosen Antheren und Kronblättern die 
nicht oder wenig länger sind als der Kelch [S. glauca 
