214 
Tromsö st.]. — F. im nördl. Th. bis incl. Ostrob. boi’., 
Kuus. und Kar. keret. — [0 D.]. — Circumpolar. 
S. alpestris >< longifolia. — S. graminen ß al- 
pina L. L. Læstad. in Sv. Yet.-Akad. handl. 1822 p. 
335 obs. — S . aipeslris ß Fries Novit. Mant. I p. 
10 (1832). — S. alpestris Fries Novit. Mant. III p. 
194 (1845); nec non S. graminea * juncea Fries 1. c. 
p. 191, sec. specim. orig. — S - ïriesiana ß alpestris 
Hartm. Handb. Skand, fl. ed. NI. — S . borealis X 
Friesiana ; Norman Fl. arct. Norveg. p. 19 (Christ. 
Vid.-Selsk. Forh. 1893). Icon.: Fl. dan. suppl. t. 137. 
— Exs.: Fries Hb. norm. f. VII n. 34. 
Blätter am Rande mit abstehenden , mikroskopischen 
Papillen und ausserdem vom Grunde bis etwa zur Mitte 
spärlich gewimpert; die untersten , oft auch die mittle- 
ren, Deckblätter krautig und im unteren Tlieil gewim- 
pert , die übrigen hautrandig oder ganz häutig , am Rande 
vollkommen kahl; Kronblätter ein wenig bis doppelt kür- 
zer als der Kelch; Kapseln und Samen niemals entwickelt. 
— Ort rent gron ; stjelkar talrika frän en krypande 
och grenig rotstock, 10 — 40 cm. langa, uppstigande, 
brackliga, kantiga, alld. glatta, slata eller med läga o. 
glesa mikroskopiska papiller, upptill mer eller mindre 
gaffe! gren i ga ; blad tunna och mjuka, 2 — 7 mm. breda, 
smalt eller jämbredt lansettlika, med största bredden 
vid eller nagot nedom midten; blomställning gles, fa- 
eller mängblomtnig; blomskaft efter blomningen mer 
eller mindre utböjda: f oderblad äggrundt lansettlika, 
spetsiga, 2 — 3 mm. langa, otydligt nerviga, äfven i 
den hinnaktiga kanten fullkomligt glatta: kronblad 1,5 
— 2 mm. langa, med mycket smala flikar; ständare 
vanligen 10; stift 3 eller 4. 2j. 7, 8. — Die Pollen- 
körner zum weit grössten Theil verkümmert. 
, Vorkommen (nach von mir gesehenen Exempl.). 
S. Torn. Lpm. Karesuando; Torne träsk; Kurra- 
vaara; Norrbott. Pajala; Ivengis; LTul. Lpm. Aktsek; 
