215 
Kvikkjokk ; Tjaikeli; nach Læstad., 1. c., auch ’’juxta 
lacuna Virihjaur et in convalle Vallekärsa”; Pit. Lpm. 
Gauto; Adolfström; Um. Lpm. Laxfjället; Jmt. Ann; 
Are; Undersâker; Porssa; Hrj. Malmagen; Tvärberget 
in Tennäs; Telltorpet etc. in Yemdalen; Dalsvallen 
und Ransjö in Linsäll. — Jÿ. Pinnm. Alasjok und 
Mortensnes in Yaranger; Tana x ) ; Trornsö: Skjægge- 
nes am Maalselv '); Nor dl. Solvaagtind; Junkersdalen; 
Ranen; S. Trondhj. Röros; Hedem. Tronfjeld; Aasta- 
elven; Kristians Amt: Hoft in Lom; Kongsvold etc. 
auf Dovre; Elstad in Gudbrandsdalen ; Helinstrandene 
in Valders; N. Berg en h. Fanaraaktinderne; Skoga- 
dalsnaasi; Aarnesgjeldet in Hafslo; Svartefjeld unweit 
Horungerne; Busker. Ringerike. — I\ Lapp, inar.; 
Lapp, tulom.; Lapp, murm.; Lapp, enont. ; Lapp, ke- 
mens.; Lapp, lmandræ; Ostrob. bor. ; Kuus.; Kar. keret. 
12. S. crassifolia Ehrh. in Hannov. Mag. 1784 
p. 116. — Icon.: Fl. dan. t 2114; Reichb. Ic. Ü. 
germ. Y f. 41)09 b. — Exs. : Fries Hb. norm. f. XI 
n. 41. 
Stengelblätter am Rande vollkommen glatt und 
kahl; Kronblätter länger als der Kelch; Kapsel um die 
Hälfte bis fast doppelt länger als der Kelch; Samen 
schwach aber deutlich runzelig. — StjeTkar Here, eller 
färre frân en krypande och grenig rotstock, 5 — 25 
cm. länga, alldeles glatta, trubbkantiga eller nedtill 
trinda, stärkt greniga eller nästan enkla, vid basen 
med glest ijällbeklädda, tradlika utlöpare; blad smalt 
lansettlika — bredt äggrunda, 6 — 20 mm. länga, 2 — 7 
mm. breda; slcärmblad i kanten fullkomligt . glatta och 
jämna, de nedre af stjelkbladens storlek, de öfre sma- 
ningom mindre, alla gröna och fullkomligt utan hinn- 
kant; blomskaft frân grenvinklarne eller bladvecken, 
efter blomningen ut- eller nedböjda, intill 4 cm. länga, 
’) Vgl. übrigens J. M. Nobman's Norges arktiske flora, I, 1 p. 
227 (1894), wo zahlreiche Fundorte angeführt sind. 
