230 
I Danmark finnes det bokskogar flerestädes ; i 
Norge vid det of'vaunämnda Sæim och â garden Espe- 
nes mellan Arendal ocli Grimstad samt i trakten af 
Laurvik: hos oss endast i Skäne, Blekinge och södra 
Halland. Och hvad dessa sistnamnda landskap be- 
träffar, bildar boken därstädes an ren bokskog , an bok- 
blandskog. d. v. s. sädan skog, hvari utom bok äfven 
audra träd förekomma, sasorn asp, björk, ek, gran 
och rönn. 
Att boken sedan gammalt förekommit synnerligen 
rikligt sâvâl i Danmark som i vârt land, är ocksâ 
kändt. Sa t. ex. sages det, att Hallands nu meren- 
dels kala och ofruktbara hedar redan under vâr sa- 
gotid varit beväxta ined lummiga bokskogar *). Och 
ânnu mot slutet af vâr reformationstid f'anns det pâ 
Getterön utanför Varberg en präktig bokskog, som 
nedhöggs âr 159b 1 ). Linné talar ocksâ pâ fiera 
stallen i sin Skânska Eesa om bokskogar i Skâne och 
Säger tillika, att Hallandsâs var tackt med bokskog. 
Detsamma kau man ock säga om Danmark. Sâ t. 
ex. omnamner Vaupell 2 ), att det i Danmark finnes 
gamla handlingar frân 30-âriga krigets dagar, som 
förtälja, att den svenske befâlhafvaren Helmut Vrangel, 
som âr 1644 bröt in pâ Jylland, lât i trakten af 
Ramiers falla omkring 120,000 stycken träd, hvaraf 
71.000 voro bokar, 49,000 ekar och endast 131 
voro björkar. 
Boken uppnâr en bögst ansenlig storlek. Dess 
största höjd uppgâr i allmânhet till 40 meter eller 
nâgot däröfver och det fullväxta trädets omfâng yid 
brösthöjd till cirka 2 meter. Sâ t. ex. hade de fern 
största bokarne vid Espenes 3 ) i Norge âr 1882 föl- 
jande omfäng vid brösthöjd: 1,64 ni., 1,80 m., 2,19 m., 
2,30 m. och 2,40 m. och de tre största vid Sæim 3 ) 
’) E. Fries: Botaniska Utflygter. 
1 ) Chr. Vanpell; Begen i de danske Skove. 
3 ) F. C. Schübeler: Norges Væxtrige B. I. p. 521 — 5. 
