252 
tilts') arktiska formel’ Annas, kvilka förekomma i inre 
ock vestra Ostersjön samt i norra Iskafvet (t. ex. vid 
arktiska Norges kuster), men dercmot ej vid Bolws- 
läns eller södra och vestra Norges kuster. Vid förkla- 
ringen af dessas förekomst i Ostersjön maste man an- 
taga, antingen att genom de kafsströmmar, kvilkas 
kefintligket de kydrografiska forskningarna âdagalagt, 
fortplantningskroppar af ett eller annat slag foras frân 
Iskafvet ock efter att ka lefvat ett planktonlif utveck- 
las i Ostersjön, eller ock, ait de lefvat kvar — om 
inte inné i själfva Ostersjön sa âtminstone i sun- 
den utanför — frân den tid oafbruten arktisk flo- 
ra ock fauna leide vid Vestkusten ock i Ostersjön. I 
sistnämda fall skulle de sâledes vara att betrakta som 
relikter. Ostersjön erbjuder för arktiska former i flere 
känseenden likartade lefnadsvilkor med Iskafvet ât- 
minstone dess östra delar, sasom Lönnberg j ) framkal- 
lit, t. ex. lag saltkalt, beroende pa utflödet frân de 
sibiriska floderna, samt snabba temperaturväxlingar. 
Härigenom förhindras invandring af atlantiska former, 
som fordra högre saltkalt etc., men deremot gynnas 
arktiska formers kvarlefvande. Häraf orsaken tili det 
större procentantalet atlantiska former i Kiel ock det 
större antalet arktiskt element i egentliga Ostersjön. Na- 
turligen utesluter denna teori ej med nödvändigket, att 
icke äfven en nyrekrytering af arktiska former, sa- 
som Cleve 1 2 ) antar, kan ske genom transport med 
kafsströmmar. Dock racker denna planktonteori, sasom 
Lönnberg (1. c.) päpekat, ej tili att förklara den iso- 
lerade förekomsten af sâdaua organismer, i kvilkas 
utvecklingskistoria nagot planktoniskt larvstadium eller 
dermed jämförliga fortplantningskroppar ej ingär. 
1 ) Lönnberg, Undersökningar rörawle Öresunds djurlif. Med- 
delanden frân Kgl. Landtbruksst. 1898 n:o 1. 
2 ) Cleve, Om vinterplankton vid Sveriges vestknst. Bot. Sekt:s. 
förhandl. 29 /, 1S9G. Bot. Kotiser 1898 p. 269. 
