262 
mer desuden i andre henseender har en karakteristisk 
habitus, afpasset i forhold tili störreisen, da maa man 
være berettiget til at opstille formen som varietet. — 
Den eneste, der saavidt vides i literaturen har omtalt 
smaa former af Capsétta , er Grönlund, der nævner en 
af ham paa Island funden ’’dværgform paa faa toin- 
mers höide”. Han giver ikke sin plante noget eget 
navn, ligesom han heller ikke giver nogeu oplysning 
om dens udseende udover det nævnte udtryk. En 
form, der maaske stemmer overens med denne, ligger 
i Universitetets herbarium i Kristiania, samlet i Jotun- 
heimen af N. Moe. Den lignede i sin bj’gning den 
typiske form, men var ganske liden (kun 38 — 76 
mm. höi). 
I Norge findes der imidlertid former af Capsella , 
som er endnu mindre end den islandske. der jo skal 
være flere tommer höi. Dertil er de saa smaa og spæde, 
at man lettelig ved förste öiekast künde tage dem 
for former af Draba venia. Under en Dovrereise 
sommeren 1898 i selskab med hr. prof. dr. N. Wille 
indsamlede jeg en saadan form. Yed senere at gjen- 
nemse det i Universitetets herbarium opbevarede Cap- 
seWa-materiale fandt jeg ogsaa en lignende form fra 
et par andre steder. 
Capsella Bursa pastoris (L.) Mönch, var. pyg- 
mæa n. var. 2 ). Stæugelen opret, udelt, 2 (naar blom- 
sten medregnes 4 ) — 41 mm. höi, næsten glat eller 
især mod gründen beklædt med körte, grenede, far- 
velöse haar. Bladene smaa, samlede ved roden (nogle 
expl. fra Dovre) eller tillige spredte op over stæugelen 
i de övrige expl.), spadedannede — omvendt egformede, 
lielrandede , paa undeisiden forsynede med haar af samme 
') CllR. GrÖNLUND, Bidrag tili oplysning om Islands flora. 3. 
Höiere kryptogamer og fanerogamer (Bot. Tidsskr. 2 række, B. 4, 
Kjöbenhavn 1874), pag. 74. 
J ) ’’Varietet’’ her taget i samme betydning som hos WETTSTEIN, 
Grundzüge der geografisch-morphologischen Methode der l’flanzen- 
systematik, Jena 1898, pag. 37, note. 
