12 
sätsig, med grenig stjälk och korta stamled, blom- 
morna därför sittande nära hvarandra. — Alingsas, 
pa akrar vid Johannisberg. Talr. 
Glechoma hederacea L. f. grandiflora Fr. Alingsas, 
Nolhaga (bland högt gräs och nässlor; praktfull, med 
uppräta, 80 cm höga grenar). 
Myosotis cœspitosa C. F. Schcjltz f. taxa [Lehm., 
PI. Asperif., p. 83 (1818), pro sp.]. Stjälk enkel, 
slak och spenslig, med 2 — 4 mycket glesblommiga, 
vanligen korta knippen i toppen, för öfrigt ogrenad, 
25 — 40 cm hög; blad smala och langsträckta, ofta 
stora, de mellersta 3 — 5 cm länga och 5 — 8 mm 
breda; fruktskaft 3 — 4( — 5) ganger längre än fodret. 
— Alingsas, vid Johannisbergsbäcken. 
Forma gracillima n. f. Till habitus lik f. laxa; 
stjälken liksom hos denna enkel, slak och spenslig, 
med 2 — 4 knippen i toppen, 25 — 40 cm hög; men 
knippena länga och tätblommiga, bladen kortare och 
mindre utdragna (de mellersta 2 — 3,5 cm länga, 5 — 
8 mm breda) samt fruktskaften högst dubbelt längre 
än fodret. Fuktiga ängar. — Alingsas, i närheten 
af Göteborgsvägen. 
M. arvensis (L.) All. I Neuman-Alevengren’s 
Flora p. 184 uppställas af denna art tvenne former 
efter deras olika blomningstid, en vârform, f. vernalis , 
utmärkt genom grofva, tufvade stjälkar, och en som- 
marform, f. aestivalis , med enkel, spensligare stjälk. 
Yid Ronneby och Alingsas, hvarest denna art upp- 
träder särdeles mangformig, kan en dylik skillnad 
icke förmärkas; grofväxta, tufvade, rikt förgrenade 
individ förefinnas under artens heia blomningstid. — 
Efter blommornas storlek skulle man kunna urskilja 
2 hufvudformer : 1) f. grandiflora C. Gr. W., Ponnebytr. 
Fl., p. 118 (1890), med större blommor i kortare, 
mindre rikblommiga, nedtill ofta nagot bladiga knip- 
pen, vanligen längskaftade fruktfoder och kronan med 
tämligen plattadt bräm, 4 — 5 mm vid eller mera; 
