18 
Blommor tämligen stora, vid mognaden gula, pâ minclre 
utdragna shaft; foderblad mychet spetsiga M. 
5. A. * obtusa Bus. — Medelstor — tämligen stor, 
spenslig, llagrön. Stjälkar uppräta, dubbelt sä höga som 
bladen, raka och styfva, tili nedre hälften (sällan tili 2 /- ) 
hâriga. Jordblad rundadt njurlika, nägot strutlika (utan veck), 
säsom utvnxna ofvan blagröna, men snart antagande en matt 
gulaktig färgton, med en smal kant längs omkretsen svagt 
tegelröd; lober 9 — 11, horta (vanligen näende till */ 4 af skif- 
vans yta), breda, rundade, med brcda (stundom ända tili 
dnbbelt sa breda som länga), af rundade, varfliha i ander ; 
samma härbeklädnad som föregäende. Inflorescensen smalt 
kvastlik. Blommor medelstora, gulgröna, med mychet horia 
foderblad (1 — 1,3 mm). Blomshaft utdragna } de nedre dub- 
belt, de öfre lika länga som fruktbägarna. 
II. Stjälkar (ätminstone nedtill) och jordbladskaft rikt be- 
klädda med rakt utstäende här. (Obs. A. *micans!) 
a. Stjälkar endast tili nedre hälften hâriga. 
6. A. * filicaulis Bus.. — A. minor Huds.? (ut 
nunc putat Buser). — Tämligen liten eller medelstor, spens- 
lig. Stjälkar fà (vanl. 1 — 3), uppstigande eller nästan upp- 
räta, styfva, fina, halmgula, upptill trädsmala, föga färgande 
sig i solen. Jordblad tämligen fasta, njurlika eller rundadt 
njurlika, platta, med + öppen bas, ofvan ljust grä- eller 
blagröna, bada sidorna glest beströdda med länga och mjuka 
här, den öfre sidan rikligast, den undre hos utvuxna blad 
nästan glatt pâ mesofyllet; lober 7 — 9, näende tili 1 / 3 af 
skifvans yta, med nagot längre än breda, ofta olikstora, 
framatriktade tänder; jordbladstipler vinröda. Inflorescensen 
tämligen fablommig, med korta grenar. Blommor Az gytt- 
rade, vanligen de nedre i smablomställningarna med langa, 
rakt utstâende här, de öfre glatta (stundom alla glatta, sällan 
alla hâriga); skaft ungefär af blommornas längd, glatta. 
rar . vestita Bus. — Heia stjälken, blomskaften 
och alla fruktbägarna tätt härbeklädda. (Se ofvan!) 
*) Till förut bekanta fyndorter för denna form kan jag lägga 
Yattholma i Uppland, dar jag tagit den pâ tva lokaler. — I ”Sve- 
riges Flora” sägas bladen vara ’’glest hâriga pâ heia undersidan”. 
Därom formaler emellertid Buser’s beskrifning ingenting; och 
mina vid Yattholma tagna exemplar äro icke sä, utan hafva den 
härbeklädnad, som jag ofvan beskrifvit. 
