30 
mans pollinationsbiologi inom Campanula- slägtet är i 
sina hufvuddrag bekant. 
Pâ sätt och vis enklast ter sig pollenexpositionen 
och dermed sammanhörande förhällanden hos Campa- 
nula persicæfolia. Hos denna art förmedlas pollen- 
expositionen uteslutande genom stiftgrenarnes utsida. 
De äro längre än sjelfva stiftstammen och det är en- 
dast de som äro beklädda med pollenupptagande har 
och i beröring med de sig bppnande pollensäckarne. 
Standarsträngarnes längd. oberäknadt deras breda tak- 
formigt öfver honingskällan utbredda basaldel, är jemt 
lika stör som stiftstammens. Sedan pollensäckarne af- 
gifvit sitt pollen och kronan öppnat sig, skilja sig 
genast stiftgrenarne fran hvarandra och böja sig bäg- 
formigt nedät. Blommans Q-stadium inträder salunda 
omedelbart efter kronans öppnande, och pollenet blir 
exponeradt mot blommans inre. Den pollinerande in- 
sekten kommer följaktligen icke i beröring med pol- 
len vid ingâendet i blomman utan först vid sin rö- 
relse inom den för honingssugningen och mahända 
företrädesvis da den lemnar blomman. De tre at 
olika hall utsträlande pollenbelastade stiftgrenarne 
bilda ett glest gaîlerverk, hvars olika grenar insek- 
ten, för sa vidt den är af den storlek, att den läm- 
par sig för att utföra pollinationen, kommer att be- 
röra. Under 9-stadiets fortskridande rulla sig stift- 
grenarne allt mer spiralformigt inât, sa att slutligen 
deras märkesbärande sida kommer i beröring med den 
pollenbärande och salunda kan upptaga kvarvarande 
pollen. De pollenuppfängande hären äro af jemförel- 
sevis läng varighet och stiftets verksamhet säsom pol- 
lenexponerande följaktligen af relativt stör tidsutsträck- 
ning. Blommorna voro hos denna art under förra 
för blomningen i dessa trakter ogynsamma som mar 
öppna 6 — 7 dagar. 
Campanula trachelium utgör en i afseende 
pä pollenexpositionen fran föregäende stärkt afvikande 
